# data[].attributes.headline
Dan spoluvlastní firmu, kterou stíhá centrála proti organizovanému zločinu za miliardové úniky

# data[].attributes.subject
Dan spoluvlastní firmu, kterou stíhá centrála proti organizovanému zločinu za miliardové úniky

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jan Horák

Největší odpadovou firmu v Česku, AVE CZ, stíhají kriminalisté z elitního útvaru. Podle nich neodváděla poplatky z několika skládek, ačkoliv to byla její povinnost. Škoda dosahuje necelých čtyř miliard korun. Firma se snažila obvinění zvrátit. Jak ale zjistilo Aktuálně.cz, úřad nejvyššího žalobce jí odmítl vyhovět. Ve společnosti drží pětinový podíl byznysmen Daniel Křetínský.

"Národní centrála proti organizovanému zločinu v těchto dnech zahájila trestní stíhání jedné právnické osoby pro trestný čin zkrácení daně, poplatku a podobné povinné platby v souvislosti s nakládáním s odpady," informoval mluvčí útvaru Jaroslav Ibehej loni 25. srpna o obvinění AVE CZ odpadové hospodářství, jak se společnost oficiálně nazývá.

Peníze firma neodvedla za provozování skládek v Čáslavi, Benátkách nad Jizerou, Hořovicích a Mšenu. Veřejnou kasu podle kriminalistů připravila o 3,76 miliardy korun, stát měl z toho přijít o 2,3 miliardy. Z dotčených měst z pohledu centrály tratila nejvíc zmíněná Čáslav, firma jí správně měla poslat na poplatcích miliardu korun.

Odpadová společnost se proti obvinění ohradila. Podle ní je škoda virtuální, protože se žádným způsobem sama neobohatila. Proti usnesení o zahájení trestního stíhání podala stížnost k Nejvyššímu státnímu zastupitelství. Jak ale zjistilo Aktuálně.cz, úřad nejvyššího žalobce Igora Stříže argumentům AVE CZ nepřisvědčil.

Nedůvodná stížnost

"Nejvyšší státní zastupitelství rozhodlo tak, že stížnost právnické osoby proti usnesení o zahájení trestního stíhání zamítlo jako nedůvodnou," potvrdil Aktuálně.cz mluvčí úřadu Petr Malý. Stížnost vyřizovali lidé Igora Stříže kvůli tomu, že vyšetřování kauzy dozoruje Vrchní státní zastupitelství v Praze. Úřad nejvyššího žalobce je mu nadřízený.

Verdikt znamená, že stíhání firmy je důvodné. Jinými slovy delikt a jeho kvalifikace kriminalisty odpovídá nasbíraným důkazům. Vyšetřování může pokračovat. Podle informací Aktuálně.cz není vyloučené, že se uzavře ještě v první půli tohoto roku. V obecné rovině se firmy v případě prokázání viny trestají zrušením, propadnutím majetku, pokutou či zákazem činnosti.

"Rozhodnutí státního zástupce ve věci stížnosti proti zahájení trestního stíhání považujeme za nesprávné," sdělila Aktuálně.cz mluvčí AVE CZ Pavla Ivácková. Už v prohlášení vydaném bezprostředně po zahájení stíhání firma vinu odmítla. Z jejího pohledu je vyšetřování důsledkem toho, že kriminalisté údajně nejednoznačný zákon o nakládání s odpady vyložili v její neprospěch.

"Výše škody uvedená policejním orgánem je založena na nesprávném čistě mechanickém výpočtu objemu odpadů, které byly AVE CZ využity v souladu se zákonem způsobem, který nedával za vznik poplatkové povinnosti," uvedla mluvčí firmy Ivácková. Bez podrobností dodala, že kromě stížnosti se bude bránit i dalšími prostředky.

20 procent pro Křetínského

"Jako provozovatel skládek měla podle zákona o odpadech povinnost vybírat poplatky za uložení odpadů na skládku a odvádět je příjemci poplatku, přičemž AVE tuto povinnost úmyslně neplnila," citoval z textu obvinění server Lidovky.cz, v čem spočívá podstata kauzy. Například Čáslav kvůli tomuto vede s AVE dlouhodobé úřední i soudní spory.

Klíčové podíly ve společnosti drží podnikatelé Roman Korbačka, Karel Pražák a Daniel Křetínský. Křetínskému náleží 20 procent firmy. Jak upozornil server Ekonews, ještě před dvěma byl největším podílníkem AVE CZ. Křetínský je se svým holdingem EPH jedním z hlavních hráčů energetiky ve střední Evropě ( původně jsme uvedli, že Křetínský drží 28 procent firmy, za nepřesnost se omlouváme, pozn. aut.).

Odpadovou firmu původně vlastnil rakouský podnik Energie AG Umwelt. Byznys provozovala kromě Česka i v domovském Rakousku, Itálii, na Ukrajině, v Rumunsku, Maďarsku a Moldavsku. O koupi celého podniku se hlásily finanční skupiny PPF či Penta, v květnu 2013 však oznámil akvizici Křetínského EP Industries.

Křetínského mluvčí Daniel Častvaj v minulosti uvedl, že sám byznysmen do chodu AVE CZ nezasahuje. Nesedí v řídícím ani dozorčím orgánu. Jedním z jednatelů firmy je však Křetínského dlouholetý blízký přítel Dušan Svoboda. V dozorčí radě zase patří místo jednomu za spolumajitelů Karlu Pražákovi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nejvyšší žalobce kývl na stíhání firmy za miliardové úniky. Spoluvlastní ji Křetínský | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Jan Horák Největší odpadovou firmu v Česku, AVE CZ, stíhají kriminalisté z elitního útvaru. Podle nich neodváděla poplatky z několika skládek, ačkoliv to byla její povinnost. Škoda dosahuje necelých čtyř miliard korun. Firma se snažila obvinění zvrátit. Jak ale zjistilo Aktuálně.cz, úřad nejvyššího žalobce jí odmítl vyhovět.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
National Agency on Corruption Prevention

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Позняк Андрій

# data[].attributes.attachment_link.title
Continues to develop its business in the Russian Federation and sympathizes with terrorists: Metro Cash & Carry is included in the list of international sponsors of war | National Agency on Corruption Prevention

# data[].attributes.attachment_link.description
The National Agency on Corruption Prevention (NACP) included the Metro Cash & Carry company in the list of international sponsors of war. This decision was made due to the position of the company’s management to continue operations in Russia. In addition to retail business, the…

# data[].attributes.headline
Diskuzní vlákno s Barešem v ISu, navrhuju napsat tam co nejvíckrát o té spolupráci. (otevřené od 13.3.)

# data[].attributes.subject
Diskuzní vlákno s Barešem v ISu, navrhuju napsat tam co nejvíckrát o té spolupráci. (otevřené od 13.3.)

# data[].attributes.headline
Financování války (tak to je fakt debilní Dane)

# data[].attributes.subject
Financování války (tak to je fakt debilní Dane)

# data[].attributes.body
https://www.novinky.cz/clanek/ekonomika-kretinskeho-eph-odmita-obvinovani-holdingu-z-vazeb-na-ruskou-ekonomiku-40426682#amp_tf=Zdroj%3A%20%251%24s&aoh=16795866854469&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&ampshare=https%3A%2F%2Fwww.novinky.cz%2Fclanek%2Fekonomika-kretinskeho-eph-odmita-obvinovani-holdingu-z-vazeb-na-ruskou-ekonomiku-40426682

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Server Seznam Zprávy už minulý týden upozornil, že navzdory válce na Ukrajině německý obchodní řetězec Globus pokračuje v Rusku ve svém podnikání. Podle vyjádření šéfa německého řetězce z března loňského roku je ruský Globus fakticky autonomní jednotkou, který je na zbylých částech holdingu nezávislý.

Seznam Zprávy ale zjistily, že ruský Globus je už více než půl roku řízený z Prahy. „Z Moskvy do českého hlavního města se loni o prázdninách přestěhoval nejvyšší šéf ruského Globusu Volker Schaar. A teď souběžně řídí i síť českých hypermarketů," uvedl server.

A s Českem v souvislosti s podnikáním v Rusku je nově spojeno i jméno známého českého miliardáře. Ukrajina totiž dala na svůj seznam „mezinárodních sponzorů války" německý obchodní koncern Metro AG, který nadále působí v Rusku, upozornil polský server Onet. Ten zároveň zdůraznil, že „klíčovým podílníkem v koncernu je český oligarcha Daniel Křetínský" s vazbami na ropný, plynárenský a bankovní sektor ruské ekonomiky.

Mluvčí EPH většinově vlastněného Křetínským na dotaz ČTK sdělil, že společnosti ovládané EPH napojení na ruskou ekonomiku nemají a že podobné tvrzení je „nepravdivé, neférové a urážející".

Ukrajinská agentura pro předcházení korupci NAZK (s anglickou zkratkou NACP) firmu Metro zařadila na černou listinu už minulý měsíc. Mimo jiné tehdy uvedla, že Křetínský ovládá společnost EPIF, která vlastní 49 procent firmy Eustream podnikající v přepravě ruského plynu do střední a východní Evropy.

„Zatímco celý civilizovaný svět odmítá energetické zdroje teroristického státu, vedení Metro Cash & Carry ukazuje, že spolupráce s Ruskou federací nejenže nebude zastavena, ale v budoucnu se zintenzivní," uvedla NAZK.

„Obvinění z napojení na ruskou ekonomiku prostřednictvím podílu ve společnosti Eustream je doslova absurdní. Společnost Eustream, ve které má skupina EPH manažerskou kontrolu, provozuje tranzitní plynovod výhradně na území Slovenska. Eustream tedy žádný ruský plyn nekupuje, ale je pouze přepravcem plynu přes území Slovenska. V této roli Eustream navazuje na ukrajinský tranzitní plynovod a veškerý ruský plyn, který Eustream přepravuje na základě objednávek zákazníků z členských států EU, přichází do jeho systému výlučně přes Ukrajinu, která realizuje z tranzitních poplatků významné příjmy," řekl mluvčí EPH Daniel Častvaj.

Firmu Metro AG zapsala NAZK na seznam mezinárodních sponzorů války s vysvětlením, že společnost „nepřestala financovat ruskou agresi". V souvislosti s podílem Křetínského server Onet poznamenává, že „český oligarcha je také majitelem českého holdingu EPH, který v první polovině loňského roku dosáhl rekordních zisků díky významnému podílu v ruském plynárenském byznysu".

Mluvčí holdingu se rovněž proti tomuto tvrzení ohradil a uvedl, že „EPH je jeden z mála významných spotřebitelů plynu v regionu..., který žádné přímé nákupy plynu od ruského dodavatele nerealizuje a nerealizoval".

EPH: Rozhoduje management, ne akcionář

Společnost Metro se podle polského serveru zdá být odhodlána pokračovat v podnikání v Rusku, jakkoli mluvčí firmy v prohlášení pro německý rozhlas Deutsche Welle uvedl, že „Metro odsuzuje ruskou invazi na Ukrajinu". Současně ale podnikání v Rusku hájil: „Po důkladné analýze jsme se rozhodli zachovat činnost ruské pobočky, protože firma nese rovněž odpovědnost za tamních 10 000 pracovníků a mnoho našich zákazníků, kteří si u nás pořizují potraviny."

Mluvčí také uvedl, že od začátku války firma neuskutečnila v Rusku žádné investice kromě udržování stávajícího byznysu a nadále velmi pozorně sleduje vývoj situace.

EPH upozorňuje, že přítomnost firmy Metro na ruském trhu je rozhodnutím jejího managementu, nikoli akcionářů. „V managementu firmy, který rozhodl o neukončení činnosti v Rusku, naše skupina nemá žádné zástupce," poznamenal mluvčí EPH Častvaj. Holding podle něj ruskou agresi opakovaně odsoudil a prostřednictvím svých nadací daroval přes 50 milionů korun na pomoc Ukrajině a ukrajinským uprchlíkům.

Na seznamu sponzorů války ukrajinské agentury je kromě společnosti Metro 16 dalších firem podnikajících se spotřebním zbožím včetně americké společnosti Procter & Gamble a francouzského řetězce Auchan, upozornil polský server Onet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Křetínského EPH odmítá obviňování holdingu z vazeb na ruskou ekonomiku - Novinky

# data[].attributes.attachment_link.description
I přes válečné tažení Ruska na Ukrajině pokračují některé západní obchodní řetězce ve svém podnikání v Rusku. U dvou řetězců pocházejících z Německa - Metro AG a Globus - lze dokonce najít českou stopu. Jedna z nich vede k Danielu Křetínskému, na což poukázal polský server Onet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Křetínský dál sponzoruje práva v Brně, absolventi pro něj zatím nepracují - iDNES.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Mezi brněnskými právy a Energetickým a průmyslovým holdingem miliardáře Daniela Křetínského funguje čilá spolupráce. Holding fakultu podporuje finančně a někteří zaměstnanci tam i vyučují, studenti chodí do holdingu na stáže. Sponzorské „námluvy“ provázely v počátcích spory uvnitř fakulty, přesto má…

# data[].attributes.headline
TADY NESMÍME CHYBĚT: Na čtvrtek 23. března 2023 v 15:30 hod., svolává komise veřejnou debatu v univerzitním kině Scala s kandidáty na nového rektora.

# data[].attributes.subject
TADY NESMÍME CHYBĚT: Na čtvrtek 23. března 2023 v 15:30 hod., svolává komise veřejnou debatu v univerzitním kině Scala s kandidáty na nového rektora.

# data[].attributes.headline
Prostor pro články a zdroje ohledně problematických kroků DK a jeho byznysu, aby nezapadly. (Nebo další info o EPH a DK)

# data[].attributes.subject
Prostor pro články a zdroje ohledně problematických kroků DK a jeho byznysu, aby nezapadly. (Nebo další info o EPH a DK)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The billionaire West Ham United investor Daniel Křetínský and Swiss commodities giant Vitol are among bidders hoping to land hundreds of millions of pounds in subsidies to keep the lights on in Great Britain.

National Grid's electricity system operator is preparing to announce successful bidders in a "capacity market" auction this month for 2026.

The annual auction will set a subsidy price to pay owners of power stations and battery storage facilities to cover the cost of being on standby in case of any rapid need for extra electricity. The costs are covered through consumer bills.

Existing plants are awarded one-year deals, with new-builds given 15-year contracts to guarantee covering investment costs.

Analysis of the public register before the auction shows that 69 new-build gas-fired plants have been proposed for 15-year contracts.

Gas accounted for 38% of generation last year - a three-year high as the single largest source of power. The prospect of more fossil-fuel-powered plants may anger green campaigners and those urging the government to move faster in supporting renewables projects.

The auction comes as the energy regulator Ofgem draws up proposals to prevent backup generators from raking in "excessive" profits as part of their licence conditions.

Energy industry profits are under intense scrutiny amid high consumer bills. Shell caused outrage after unveiling record profits last week, while BP is expected to post fourth-quarter underlying profits of about $5bn on Tuesday.

Křetínský, known as the Czech Sphinx for his aversion to publicity, has come to prominence in Britain after taking stakes in Royal Mail, West Ham United FC and the supermarket chain Sainsbury's.

The tycoon's UK energy assets include the Langage and South Humber Bank gas plants and Lynemouth biomass plant in Northumberland.

Křetínský's EP UK Investments is bidding for 15-year contracts to guarantee supply from three new-build gas units at Eggborough. The North Yorkshire project's backers argue there is an "urgent need" to replace electricity generation lost from retiring coal and nuclear plants in the UK.

EP UK also hopes to land one-year contracts at Langage and South Humber Bank.

VPI - owned by Vitol, which has posted rising profits during the energy crisis - wants to secure 15-year contracts to let it build two new gas-fired units at Damhead Creek in Kent.

VPI is also bidding for one-year contracts for plants at Immingham in north Lincolnshire, Damhead Creek in Kent, Shoreham outside Brighton, and Rye House in Hertfordshire.

Rye House drew scrutiny after it submitted the 20 highest winter bids for power on 12 December, setting new records as National Grid paid out £27m to keep the lights on during cold, still conditions.

InterGen, which received an estimated £12.6m on 12 December, is also bidding, for one-year contracts for its sites at Spalding, Rocksavage and Coryton.

skip past newsletter promotion

Sign up to Business Today

Get set for the working day - we'll point you to all the business news and analysis you need every morning
Privacy Notice: Newsletters may contain info about charities, online ads, and content funded by outside parties. For more information see our Privacy Policy. We use Google reCaptcha to protect our website and the Google Privacy Policy and Terms of Service apply.
after newsletter promotion

EP UK's proposed new-build units at Eggborough could be worth more than £840m in subsidy payments over 15 years while VPI's plans at Damhead Creek could bring in more than £750m, according to Aurora Energy Research.

EP UK's existing units are expected to be worth more than £64m a year, while Vitol's trio of plants may account for more than £54m, based on last year's prices - and prices are expected to rise in this month's auction, in part due to inflation.

Other applications include a Drax project in south Wales and a series of projects in the south-east proposed by Statera Energy.

Marlon Dey, head of research for UK and Ireland at Aurora, said: "Gas remains essential for security of supply today, and keeping the lights on during a period of low wind and solar power. There is still a long way to go in order to scale up renewable power to reduce our dependency on gas further.

"If gas-fired peaking plants are used sparingly, they will have an important role to play and are not necessarily incompatible with net zero - depending how much they are used."

The government hopes to secure 42GW to 45GW of capacity in the auction on 21 February. Existing plant owners plan to submit bids for 39 gigawatts worth of power, meaning new-build plants must provide 3-6GW - enough to power 2.5m to 5m homes.

Last year's auction set a price of £30.59 per kW hour to secure 42GW of power, at a cost of £2.1bn over 15 years.

Separately, National Grid said on Sunday it had asked owner Uniper to put a unit at its coal-fired power plant at Ratcliffe-on-Soar in Nottinghamshire on standby in case it is needed on Tuesday during a period of low wind.

# data[].attributes.attachment_link.title
Billionaire investor Křetínský and trader Vitol eye fortune in British power plant subsidies

# data[].attributes.attachment_link.description
The billionaire West Ham United investor Daniel Křetínský and Swiss commodities giant Vitol are among bidders hoping to land hundreds of millions of pounds in subsidies to keep the lights on in Great Britain. National Grid's electricity system operator is preparing to announce successful bidders in a "capacity market" auction this month for 2026.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukce mají za cíl stanovit dotovanou cenu, jež se následně vyplácí vlastníkům elektráren i bateriových úložišť. Slouží k pokrytí nákladů v případě, že nastane pohotovostní režim, a tedy okamžitá potřeba zvýšených dodávek elektřiny. Informoval o tom deník The Guardian.

Už fungujícím elektrárnám jsou přidělovány jednoleté smlouvy, pro ty nově postavené pak jsou takové smlouvy patnáctileté. Mají zaručit, že se investiční náklady provozovatelům takových elektráren vrátí. Nyní o ně podle dostupných údajů usiluje 69 nových plynových elektráren ve Spojeném království.

Energie z plynu se v loňském roce podílela na celkové britské výrobě z 38 procent, to je při pohledu do minulosti tříleté maximum. Nelíbí se to hlavně zeleným aktivistům, kteří britskou vládu stále více nabádají, aby více podporovala projekty v oblasti obnovitelných zdrojů.

Aukce na trhu s kapacitou přichází v době, kdy tamější regulační orgán připravuje legislativní návrhy, které mají od výrobců energie odčerpat nadměrné zisky. Veřejnost totiž pobouřily především zisky energetických společností z poslední doby. Ve Spojeném království se to týká například společnosti Shell nebo BP.

Daniel Křetínský v minulosti zbohatl díky podnikání v energetice prostřednictvím své firmy EPH. Nyní je na investiční vlně a snaží se diverzifikovat majetek. Vlastní mimo jiné podíly v britské poště Royal Mail, anglickém fotbalovém klubu West Ham United či ve francouzských maloobchodních skupinách Casino Guichard-Perrachon a Fnac Darty. V oblasti energetiky mu podle The Guardianu patří elektrárna na biomasu Lynemouth v Northumberlandu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Křetínský posiluje svůj energobyznys v Británii. Žádá o miliony liber z dotací - iDNES.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Český miliardář Daniel Křetínský se spolu se švýcarskou obchodní společností Vitol snaží získat miliony liber ve formě dotací na zajištění provozu svých plynáren v Eggborough v britském Severním Yorkshiru. Velcí hráči energetického sektoru se zúčastnili aukce na trhu s kapacitou pro rok 2026 a britský operátor rozvodné sítě tento měsíc oznámí, zda uspěli.

# data[].attributes.attachment_link.title
🌳BRNO🌳 - Vyráběcí schůzka UzK - přijď nám pomoct!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahoj! TLDR: Přijď nám pomoct s vyráběním, bude to legrace! 🌳 Jsme studenti a studentky, kterým není lhostejný osud klimatu a planety. A proto se organizujeme a požadujeme klimatickou politiku,...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
2013 Právnická fakulta Masarykovy univerzity. Všechna práva vyhrazena.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vážené členky, vážení členové Akademického senátu Masarykovy univerzity.
Vážený pane rektore, prof. MUDr. Martine Bareši, Ph.D.

Vážené členky, vážení členové Akademického senátu Právnické fakulty Masarykovy univerzity.
Vážený pane děkane, doc. JUDr. Mgr. Martine Škope, Ph.D.

Žijeme v době rychle eskalující klimatické krize, která ohrožuje budoucnost a základní lidská práva lidí po celém světě. I my, studenti a studentky Masarykovy univerzity, z ní máme po právu strach. Jak víme z výzkumných zpráv Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), pokud nedojde k dostatečnému omezení emisí skleníkových plynů, bude stále ve větším měřítku docházet k masové migraci, extrémním projevům počasí, jako hurikánům, záplavám, požárům, dlouhotrvajícímu suchu a ničivým vlnám veder, dále ke konfliktům o vodu, nedostatku potravin a rozvratu ekosystémů. To není budoucnost, pro kterou studujeme.

Proto vnímáme jako naprosto zásadní, aby probíhalo snižování emisí tempem vedoucím k udržení průměrného nárůstu teploty pod hranicí 1,5 °C, ke které se státy zavázaly podepsáním Pařížské dohody v roce 2015.

Hlavní příčinou klimatické krize je neudržitelné spalování fosilních paliv. Je proto bezpodmínečně důležité, abychom jako společnost podnikli kroky vedoucí k dostatečně rychlému omezení ničivého fosilního průmyslu, který nám takto bere budoucnost a ohrožuje naši společnost jako takovou. To se ale v současnosti neděje a nacházíme se na trajektorii k oteplení o více než 2,7 °C, tedy k vážnému klimatickému rozvratu.

Univerzity hrají ve společnosti a celospolečenské debatě zásadní roli, s čímž přichází také velká zodpovědnost. Zodpovědnost jak vůči vědeckému poznání, které před klimatickou krizí jasně varuje, ale je široce ignorováno, tak i vůči studujícím, které postupující krize připravuje o budoucnost.

Velmi oceňujeme, že Masarykova univerzita se snaží jít příkladem například v udržitelném provozu a odvádí na tomto poli dobrou práci. To ale bohužel zastiňuje skutečnost, že Masarykova univerzita přijímá financování od fosilního průmyslu. Konkrétně Právnická fakulta, a to od Energetického a průmyslového holdingu, a.s. (EPH).

EPH Daniela Křetínského je přitom třetím největším emitentem skleníkových plynů v Evropě a dlouhodobě udržuje v provozu zastaralé hnědouhelné elektrárny, které jsou nejškodlivější pro klima i pro lidské zdraví.

Jen za rok 2021 vypustily podniky EPH 49 milionů tun oxidu uhličitého, více než například celé Švédsko s přes deseti miliony jeho obyvatel. Čtvrtinu svých emisí navíc EPH skrývá masivním spalováním biomasy, klasifikované jako obnovitelný zdroj, které nicméně není o nic udržitelnější a vede k rozsáhlému ničení lesů.

Také se nás velmi dotýká současná situace na Ukrajině, kde miliony lidí čelí Putinově válečné agresi a stojíme plně v solidaritě s Ukrajinci a Ukrajinkami. I tato krize je významně spojena s fosilními palivy, neboť jedním z hlavních zdrojů financí pro Putinovu válku je právě prodej fosilního plynu. Na závislosti Evropy na Putinově plynu přitom dlouhodobě masivně vydělává právě EPH Daniela Křetínského, které vlastní část plynovodů dopravujících ruský plyn do Evropy přes Slovensko a Ukrajinu.

Právnická fakulta MU s EPH uzavřela smlouvu o spolupráci, která má vést k "realizaci konkrétního projektu, jehož cílem je zřízení odborného pracoviště specializovaného na oblast energetického práva" a slibuje spolupráci "v celé řadě oblastí - od přednáškové činnosti přes konzultace a oponentury závěrečných prací až po stáže a praxe pro studenty i pracovníky fakult."

Považujeme za nepřijatelné, aby ve 21. století, v době eskalující klimatické krize univerzita vstupovala do vzájemné spolupráce s fosilním průmyslem, devastujícím klima, lidské zdraví a životní prostředí.

A dále, aby v kontextu ruské invaze na Ukrajině spolupracovala se subjektem, který vydělává na dopravě ruského plynu, financujícího tento konflikt.

Jsme přesvědčeni, že Masarykova univerzita svou spoluprací s holdingem EPH jde proti hodnotě akademické nezávislosti, proti svým snahám v oblasti udržitelnosti a proti své otevřené podpoře Ukrajinců a Ukrajinek zasažených ruskou agresí.

Proto vyzýváme Masarykovu univerzitu a zejména její Právnickou fakultu, aby nejpozději do 31. 1. 2023 oznámila závazný záměr ukončit do konce června téhož roku spolupráci s holdingem EPH.

Dále vyzýváme Masarykovu univerzitu, aby se do 31. 1. 2023 zavázala v budoucnu nenavazovat jakoukoli spolupráci s fosilním průmyslem či jinými subjekty ničícími krajinu, přírodu, lidské zdraví a klima.

Kroky univerzity a právnické fakulty v tomto ohledu budeme bedlivě sledovat.

S úctou,

za Univerzity za Klima, zástupci a zástupkyně z fakult

V Brně dne 3. 12. 2022

Anna Stezková, studentka FSS MU

Marek Soška, student FSS MU

Barbora Chaloupka, studentka PrF MU

Ivana Taptičová, studentka PrF MU

Barbora Hynštová, studentka FSpS MU

Terezie Chamráthová, studentka PřF MU

Štěpán Balážik, student PřF a FI MU

Vojtěch Jelínek, student FI MU

Eduard Minks, student FI MU

Heřman Dušek, student ESF MU

Tereza Plačková, studentka FF MU

Jana Kolafová, studentka FF a FSS MU

PŘIPOJIT PODPIS K TOMUTO DOPISU!

Další signatáři:

1. Josef Patočka, absolvent, FSS MU

2. Katarína Kováčová, studentka, FSS MU

3. Barbora Bakošová, absolventka, FSS MU

4. Barbora Jelínková, studentka, FSS MU

5. Valerie Třebická, studentka FSS MU

6. Šimon Jelínek, PřF

7. Jakub Krahulec, absolvent FF a FSS MU

8. Radek Kubala, absolvent, FSS MU

9. Valerie Ulíková, studentka FSS MU

10. Martin Kujínek, student FSS MU

11. Toby Vajgel, student FSS MU

12. Jan Havran, absolvent MU

13. Natálie Šindelářová, studentka FSS MU

14. Jan Polák, student, FSS MU

15. Helena Drdlová, absolventka FSS a ESF MU

16. Emma Konečná, studentka FSS MU

17. Ivana Míšková, studentka FSS MU

18. Michaela Šejvlová, studentka FSS MU

19. Tereza Navarová, absolventka FF MU

20. Zuzana Brandejsová, studentka, FSS MU

21. Natália Bieliková, studentka FSS MU

22. Valerie Fafejtová, studentka PřF a FSS MU

23. Veronika Leciánová, studentka FSS MU

24. Veronika Klementina Zemanová, studentka FSS a ESF MU

25. Štěpánka Slavatová, studentka FSS MU

26. Lea Anna Polívková, studentka FSS MU

27. Andrea Mihalčíková, studentka FSS MU

28. Sára Howesová, studentka FSS MU

29. František Jelínek, student FSS MU

30. Jan Váňa, absolvent FI a FSS MU

31. Alena Jelínková, studentka FSS MU

32. Natalie Pindorová, studentka FSS MU

33. Anna Korytářová, studentka, PřF MU

34. Blanka Justová, absolventka FF MU

35. Natalie Hošková, studentka, FSS MU

36. David Záleský, student FSS a FF MU

37. Martina Kunová, študentka FSS MU

38. Martin Černý, student, FSS MU

39. Natálie Mašková, studentka FSS MU

40. Nikola Schöblová, studentka FSS MU

41. Lada Bánoková, studentka FF a FSS MUNI

42. Miloš Kroulík, absolvent PřF MU

43. Markéta Korgerová, studentka FSS MU

44. Pavlína Pokorná, studentka, PřF MU

45. Matěj Grabovský, absolvent, FI MU

46. Richard Dubný FSS MU

47. Alžběta Černohousová, studentka Ped a FF MU

48. Jakub Černý, absolvent FSS MU

49. Mína Kavanová, studentka, PřF MU

50. Jakub Voves, student, FF MU

51. Anna Grézlová, studentka FSS MU

52. Monika Niemczyková, studentka PrF MU

53. Vojtěch Rozehnal, student PřF a FF MU

54. Hynek Šimon, student PdF MU

55. Eliška Sekaninová, studentka FSS MU

56. Marek Pivoda, student PrF MU

57. Richard Mittner, student, FSS a PrF MU

58. Bronislav Farkač, absolvent FSS MU

59. Kamila Kultová, studentka FSS MU

60. Judita Trávníčková, studentka PdF MU

61. Jakub Liška, student, FF MU

62. Natálie Hončíková, studentka FSS MU

63. Petra Jelínková, absolventka FSS MU

64. Zuzana Révészová, absolventka PrF, FSS, FF MU

65. Vít Řezáč, student PřF MU

66. Filip Dus, absolvent PrF MU

67. Barbara Herucová, absolventka FF MU

68. Jakub Mácha, absolvent, FSS MU

69. Václav Orcígr, absolvent FSS MU

70. Petr Mezihorák, absolvent FSS a ESF MU

71. Jiří Trávníček, absolvent FF MU

72. Barbora Kachtík Valešová, absolventka FSS MU

73. Martin Mátl, student PřF MU

74. Václav Walach, absolvent, FSS MU

75. Jakub Mareš, absolvent, FSS a FF MU

76. Michaela Šinaľ, absolventka PrF MU

77. Žaneta Gregorová, absolventka FSS MU

78. Luboš Jansa, absolvent, FSS MU

79. Agnieszka Buchtová, absolventka FSS MU

80. Laura Kovácsová, absolventka, FSS MU

81. Filip Gábor, absolvent FSS MU

82. Vít Kozák, student FF MU

83. Martin Rexa, absolvent FSS MU

84. Petr Machálek, absolvent, FSS MU

85. Petr Pajdla, student FF MU

86. Jan Kolář, absolvent FF MU

87. Peter Tkáč, student FF MU

88. Ondřej Sliš, absolvent, FSS a ESF MU

89. Barbora Adamková, absolventka FSS MU

90. Olga Trávníčková, absolventka FF MU

91. Michaela Hadravová, absolventka FSS MU

92. Daniela Nikšičová, absolvent*ka FSS MU

93. Milan Fujda, absolvent FF MU

94. Eliška Štěpánová, studentka PrF MU

95. Petr Kubala, absolvent, FSS MU

96. Jan Peškar, student PrF MU

97. Klára Berg, absolventka FSS MU

98. Petr Janíček, student PřF MU

99. Kateřina Ištoková, studentka PrF MU

100. Jakub Vašíček, absolvent FI MU

101. Klára Kalábová, student PrF MU

102. Kateřina Losová, absolventka PrF MU

103. Matěj Nytra, absolvent FF MU

104. Vendula Martincová, studentka FSS MU

105. Jakub Kriš, absolvent FSS a PdF MU

106. Martin Žák, absolvent FF MU

107. Linda Antoňová, studentka FSS MU

108. Štěpán Šebesta, student FF MU

109. Jakub Radan Dvořák, student FSS MU

110. Tereza Špinková, doktorandka FSS MU

111. Karolína Žižková, absolventka FSS MU

112. Eliška Sekaninová, studentka FSS MU

113. Iveta Černá, absolventka FF MU

114. Martina Sálová, absolvent, FSS MU

115. Ester Čapková, studentka, FF MU

116. Kristýna Kozelková, absolventka, FSS MU

117. Petra Viplerová, studentka FSS MU

118. Kristína Kolárová, absolventka, PřF MU

119. Josefína Tkadlečková (Susová), absolventka FSS MU

120. Magdaléna Kolářová, studentka FSS MU

121. Jakub Domes, student, FSS MU

122. Michaela Zvancigerová, studentka PrF MU

123. Martina Kozlová, studentka FF MU

124. Jiří Píza, absolvent, PřF MU

125. Klára Horáková, studentka FFS MU

126. Kateřina Domesová, studentka FF MU

127. David Radoň, absolvent FSS MU

128. Jana Komárková, studentka PrF MU

129. Eva Kotrlová, studentka Přf MU

130. Petr Benesch, absolvent PrF MU

131. Ľuboš Slovák, doktorand FSS MU

132. Lukáš Tomeš, absolvent MU

133. Branko Hossa, student FF MU

134. Ivan Prouza, absolvent PrF MU

135. Magdaléna Kloučková, absolventka FSS MU

136. Soňa Chalányová, studentka FSS MU

137. Vincenc Bouček, absolvent PrF MU

138. Josef Kocurek, absolvent FF MU

139. Michal Novotný, student PřF MUNI

140. Samuel Benko, student FI MUNI

141. Veronika Příborská, studentka FF MU

142. Pavel Pilch, absolvent FF MU

143. Jiří Konvalinka, student ESF a FSS

144. Ondřej Karbaš, student PřF MU

145. Klára Zouharová, studentka Pdf MUNI

146. Sofia Šuranská, studentka FF

147. František Jelínek, student FSS MU

148. Barbora Daniela Filová, studentka, PřF MU

149. Kateřina Kolínská, studentka FSS

150. Anna Kubíková, studentka, PřF MUNI

151. Klára Dubinová, studentka FSS MU

152. Alžběta Kadlecová, studentka, FSS MUNI

153. Šárka Uhlířová, studentka, PdF MUNI

154. Barbora Vosáhlová, studentka FSS MUNI

155. Tereza Bláhová, studentka PdF

156. Sebastian Filipek, student, LF MUNI

157. Tereza Vorlíčková, studentka FSS MU

158. Anna Tabášková, studentka FSS MUNI

159. Minerva Lošťáková, studentka, FSS MU

160. Martin Zach, student PřF MU

161. Daniel Tomašovič, student PrF a FSS MU

162. Adam Chovanec, student FI MUNI

163. Michaela Švandová, studentka FF MUNI

164. Adéla Kolářová, absolventka PrF, studentka FSS MU

165. Alena Štykarová, studentka PrF MU

166. Vít Skoták, student PřF MU

167. Petr Kadlec, student, FSPS

168. Václav Hořeňovský, student, FF MU

169. Jan Vlach, student, FSS MUNI

170. Hynek Ožana, student PřF MU

171. Filip Slaný, student PrF MU

172. Sofia Kanávorová, studentka PřF MU

173. David Beneš, student FI MU

174. Tomáš Pospíchal, student, PrF

175. Samo Laktič, absolvent PrF

176. Martin Pavlík, FSS MU

177. Dagmar Marie Josková, studentka ESF MU

178. Dominik Vojta student PřF

179. Eliška Jurková, studentka, FSS MU

180. Vojtěch Jelínek, student FSS MU

181. Martin Dominik, absolvent PrF, student FF

182. Noemi Keřkovská, studentka PdF MU

183. Tereza Dusová, absolventka FSS MU

184. Kristýna Šustová, studentka FF

185. Veronika Horáková, studentka FSS

186. Ornela Šimková, studentka FF MU

187. Mgr. Martin Polák, PřF a FSS

188. Kateřina Změlíková, studentka FF MU

189. Kateřina Pražáková, studentka PdF MU

190. Eliška Vejsová, studentka FSS MU

191. Richard Glatz, student FSS MU

192. Kateřina Mišovičová, studentka FSS MU

193. Nikol Halamásková, absolventka FSS MU, studentka FF MU

194. Natálie Tošková, studentka FF MU

195. Ondřej Chytka, student FSS, FF MU

196. Alena Škodroňová studentka, ESF/FSS MU

197. Veronika Škapcová, študentka LF MU

198. Barbora-Anna Suková, studentka PrF MU

199. Vojtěch Tarant, student Pdf MU

200. Eliška Sáčková, studentka FSS MU

201. Klára Ondrová, studentka FF MU

202. Kateřina Hájková, studentka PřF MU

203. Veronika Dombrovská, absolventka FSS MU

204. Barbora Dlouhá, studentka FF a FSS MU

205. Áron Tkadleček, student FSS MU

206. Šárka Převrátilová, studentka FF MU

207. Petr Doubravský, student FSS a ESF MU

208. Markéta Tereza Piáčková, studentka FSS MU

209. Emma Konečná, studentka FSS MU

210. Marie Šrajerová, studentka LF MU

211. Mikulas Heinz, student FI MU

212. Bc. František Kovařík, student FF MU

213. Matěj Janoušek, student FSS MU

214. Barbora Seberová, FF

215. Šimon Klimovič, student PřF

216. Anna Zukalová, studentka FSS MU

217. Alžběta Bagarová, studentka PřF MU

218. Jakub Falat, student, FF

219. Eliška Pavlíková, studentka FSS MU

220. Matyáš Havel, student PrF MU

221. Natália Hložková, studentka FF MU

222. Lea Anna Polívková, studentka FSS MU

223. Eliška Jandová, studentka FF MU

# data[].attributes.attachment_link.title
Otevřený dopis Masarykově univerzitě ve věci spolupráce s Energetickým a průmyslovým holdingem Daniela Křetínského - Univerzity za klima

# data[].attributes.attachment_link.description
Právnická fakulta MU s EPH uzavřela smlouvu o spolupráci, která má vést k "realizaci konkrétního projektu, jehož cílem je zřízení odborného pracoviště specializovaného na oblast energetického práva" a slibuje spolupráci "v celé řadě oblastí - od přednáškové činnosti přes konzultace a oponentury závěrečných prací až po stáže a praxe pro studenty i pracovníky fakult."Považujeme za nepřijatelné, aby ve 21.

# data[].attributes.body
feel free to cokoliv přidávat / komentovat - mělo by to jít všem :)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na jedné z nejdražších ulic v regionu, pražské Pařížské, jsou nenápadné tmavohnědé dveře. Za nimi sídlí Energetický a průmyslový holding - největší česká firma, která vloni vyplatila svým akcionářům téměř 850 milionů eur, a patří podnikateli, jehož osobní majetek činí takřka 120 miliard korun. Daniel Křetínský nyní plánuje přesunout jednu ze svých dceřiných společností do zahraničí, aby se vyhnul takzvané windfall tax, dani z neočekávaných zisků. V zahraničí ovšem končí struktura celé skupiny již od jejího vzniku.

Téměř 1,3 miliardy eur - takový zisk vykázala energetická společnost EPH za první pololetí letošního roku. Suma dokonce o něco převyšuje zisk za celý předchozí rok. Důvod je zjevný: EPH - ještě výrazněji, než vloni - profituje z rostoucích cen elektřiny a plynu.

Právě aktuální energetická krize, na niž doplácejí spotřebitelé napříč celou Evropou - a v České republice podle aktuálních dat Eurostatu více než kdekoliv jinde - paradoxně Křetínského byznys zachraňuje. Jen díky ziskům z rostoucích cen holding EPH v minulém roce vykázal růst. Druhá noha, na níž EPH dosud stálo, tedy přeprava ruského plynu do Evropy, je totiž vratká. Jak sám přiznává, změny v dlouhodobých kontraktech či regulovaných tarifech by měly „závažný nepříznivý účinek na podnikání skupiny".

Slovenská společnost Eustream až do letošního roku zajišťovala stabilní přísun zisků, na nichž EPH postavilo celou svou expanzi a díky nimž se Daniel Křetínský mohl pustit do obchodů zdaleka přesahující energetiku. Zanalyzovali jsme, jak nákup zafinancoval, na co zisky používal a kde dnes končí.

Půjčku nechceme, odcházíme

V polovině října zveřejněné výsledky holdingu ukazují, že EPH za první půlrok letoška vykázal tržby ve výši 15 miliard eur a zisk po zdanění ve výši 1,25 miliard eur - to je dokonce o dvě procenta více, než za celý předchozí rok. Oproti prvnímu pololetí loňského roku - tedy před výrazným růstem cen plynu a elektřiny - se zvýšil více než dvojnásobně.

Výnosy generuje firma zejména v důsledku výroby elektřiny v několika evropských zemích, které sdružuje její dceřinná firma EP Power Europe. Právě pod ni spadá firma EP Commodities, kterou EPH nyní plánuje přesunout do zahraničí, jak oznámila na začátku listopadu na svém twitteru. Učiní tak prý kvůli Sněmovnou schváleném balíčku, který navrhuje zavedení takzvané windfall tax, tedy zdanění neočekávaných zisků korporací.

EP Commodities se zabývá obchodováním s energetickými komoditami a emisními povolenkami. Její tržby podle EPH letos překročí 500 miliard korun, vloni to bylo 350 miliard. V loňském roce státu odvedla dle výroční zprávy daň ve výši zhruba 400 milionů korun - dle standardní sazby daně z příjmů ve výši 19 procent.

Přestože by se odvedená suma v případě, že windfall tax projde Senátem a podepíše ji prezident, zvýšila, ohlášený plán EPH působí spíše jako výstražné symbolické gesto. Spolu s ním totiž oznámila, že už nemá zájem ucházet se o státní půjčku na takzvané zálohy na energetické burze. A to navzdory tvrzení Ministerstva financí, že jednání o půjčce stále probíhají, které Deníku Referendum opakovaně poskytl jeho mluvčí.

Nejasnosti kolem státní půjčky

Přestože EPH aktuálně vykazuje vysoké zisky, ze zkrácené verze ukazatelů za první pololetí vyplývá, že mu také výrazně stoupají náklady a závazky. Ratingové agentury jej navíc již na jaře v kontextu války na Ukrajině zařadily do kategorie „negativní výhled ratingu ". A to právě kvůli ohrožení jeho dosavadního hlavního zdroje stabilních příjmů - přepravě ruského plynu. Proč byly příjmy z přepravy plynu pro Daniela Křetínského dosud tak důležité?

Jak Křetínský přišel ke slepici snášející zlatá vejce?

„Rok 2013 byl pro EPH rokem skokového růstu." Tak začíná úvodní slovo Daniela Křetínského ve výroční zprávě Energetického a průmyslového holdingu v daném roce. A skutečně: objem aktiv vzrostl z 81 miliard na 340 miliard, tržby se meziročně zvýšily na více než dvojnásobek a EPH se díky své EBITDA zařadilo mezi tři největší české firmy.

To vše se stalo zejména díky jedné konkrétní akvizici: nákupu podílu ve Slovenském plynárenském průmyslu na začátku roku 2013. Právě tahle akvizice roztočila kolotoč finančních transakcí, které EPH umožnily nejen rychle růst, ale i vyplatit PPF, které do EPH v době jeho vzniku investovalo.

Koupit slovenské plynárny by nešlo bez souhlasu tehdejší slovenské vlády Roberta Fica. Bylo to poprvé, ale ne naposled, co Ficova vláda přispěla ke vstupu EPH do slovenských energetických podniků.

Devětačtyřicetiprocentní podíl podniku EPH koupilo od tehdejších francouzských a německých vlastníků Gaz de France a E.ON s posvěcením slovenské vlády. Hodnota transakce údajně byla 2,6 miliardy eur. Transakci předcházela dohoda s Ficovou vládou, že EPH státu přenechá ztrátovou divizi dodávající plyn domácnostem výměnou za to, že si stát uchová vliv na „ slepici snášející zlatá vejce " v Slovenském plynárenském průmyslu - tranzit ruského plynu přes Slovensko, vyčleněný do společnosti Eustream.

Součástí dohody bylo i to, že si akcionáři budou každoročně vyplácet dividendu ve výši nejméně 600 milionů eur. Už v prvních dvou letech si akcionáři Slovenského plynárenského průmyslu přišli celkově na dvě miliardy eur ve formě půjček, což pro EPH znamenalo téměř miliardu eur.

Na nákup akcií získalo EPH úvěr ve výši 1,5 miliardy od mezinárodního konsorcia bank. Prostředky na splátky úvěru získalo EPH z dopředu dohodnutých dividend a snížením základního jmění ve výši přesahující 1,2 miliardy. I plynárny si musely na půjčky akcionářům půjčit - prostřednictvím holandské struktury zadlužily do té doby bezdlužný Eustream, který vydal dluhopisy v celkové hodnotě téměř 1,25 miliardy eur. Nákup tak EPH z velké části de facto zafinancovalo prostředky, které z kupované firmy vytáhlo.

Vyplatit Kellnerovi za jeho čtyřicetiprocentní podíl v EPH více než miliardu eur Křetínskému pomohly nejen příjmy ze slovenských plynáren, ale i refinancovaní už částečně splaceného prvního úvěru ve výši 1,5 miliardy eur. Po roce a půl už díky penězům z plynáren EPH splatil více než půl miliardy eur, nový úvěr navýšil na 1,78 miliard eur a jako ručení použil akcie v slovenských plynárnách.

V roce 2015 získalo EPH skrze své dceřiné společnosti ze slovenských plynáren dalších více než 750 milionů eur v úvěrech. A opět je nemuselo splácet „z vlastního"- započetly se k pozdějším dividendám. Za tři roky si tak EPH přišlo ze slovenských plynáren na více než 1,75 miliardy eur, které použilo na další akvizice a na vyplacení podílu dalšího akcionáře EPH - firmy PPF.

Motor Křetínského nákupů

Dnes podíl na přepravní společnosti Eustream spadá pod skupinu EP Infrastructure, mezičlánkem jsou ovšem tři firmy sídlící v Holandsku. Z výroční zprávy té poslední v řetězci - EPH Gas Holding - vyplývá, že v roce 2017 firma vykázala své matce dividendu, která se v součtu započítala jako miliardový úvěr se splatností v létě letošního roku. Jde o prostředky plynoucí zejména z přepravy plynu, které proudí do skupiny.

Aktuální údaje již k dispozici nemáme, neboť od roku 2017 nejsou podrobnější účetní závěrky dostupné. Proto tedy není možné zjistit, kolik aktuálně nizozemskými firmami proudí peněz. Část z nich opět končí za hranicemi České republiky.

Česká skupina EPH totiž není posledním článkem v řetězci vlastnictví - ten končí až v lucemburské firmě EP Investment Sarl. Část z prostředků, které odtékají lucemburské matce, je využívána na financování Křetínského dalších akvizic mimo energetiku. Jedná se zejména o krátkodobé i dlouhodobé investice do retailu a logistiky, které v posledních letech realizuje s Patrikem Tkáčem prostřednictvím investičního fondu VESA Equity Investment. Přestože holding EPH tvrdil, že jeho podnikání v energetice je od těchto investic oddělené, finančně jsou provázané.

Za minulé tři roky EPH vyplatilo svým akcionářům více než tři miliardy eur na dividendách. Nejvíce - 1,25 miliardy - v roce 2020. Přímo do fondu VESA Equity Investment vložila prostředky lucemburská matka formou vkladů do základního kapitálu. V roce 2018 šlo o takřka 2 miliony eur, v roce 2019 o takřka 39 milionů eur, ale v roce 2020 již o 132 milionů eur. Celkem 250 milionů eur akcionáři vložili na účet společnosti jako takzvané emisní ážio.

Kromě toho EPH v roce 2020 poskytlo lucemburské matce, ale také přímo firmě VESA Equity Investment, úvěry. Jejich výši výroční zprávy neuvádějí. Právě v roce 2020, v souvislosti s pandemií covid, kdy klesly ceny akcií retailu, začal Křetínský nakupovat. VESA tehdy koupila akcie Britské královské pošty, obchodních řetězců Sainsbury´s, Macy´s či Foot Locker.

Své závazky, konkrétně půjčky a úvěry, sice EPH mezi lety 2016 a 2020 mírně snižovalo, to už poslední roky neplatí. Zadluženost skupiny z roku 2020 na rok 2021 stoupla takřka o miliardu eur. A aktuální výsledky za první pololetí roku 2022 ukazují, že objem dlouhodobých půjček a úvěrů roste nadále.

EPH tak v roce 2020 vyplatilo rekordní dividendy a současně v dalším roce vykázalo vyšší úvěrové zadlužení. Právě v roce 2020 začaly zisky z přepravovaného plynu klesat a nelze očekávat, že by se znovu zvýšily.

Zatímco na konci roku 2020 se provozní zisk z přepravy plynu podílel na tom celkovém skupiny EPH ze 38,8 procent, vloni už to bylo pouhých 23,3 procent. Podle výroční zprávy EPH totiž v roce 2021 klesly zisky z přepravy plynu o 53 procent. A to ještě nezačala válka.

Své investice mimo energetiku tak Křetínský provádí za pomocí prostředků proudících z EPH za cenu toho, že se firma zadlužuje. Křetínského osobní majetek mezitím rok od roku roste: z 8 miliard korun v roce 2013 jej Forbes aktuálně odhaduje na 119 miliard korun. Oproti loňskému roku narostl více než o třetinu.

A i letos nadále investuje - zdaleka nejen do francouzských nemovitostí. Od začátku války na Ukrajině ohlásil záměr navýšit akciový podíl v hned několika společnostech, do nichž investoval spolu s Patrikem Tkáčem: v maloobchodních řetězcích Casino Group a Fnac Darty. Britská vláda čerstvě ohlásila, že mu nebude bránit v navýšení podílu v Britské královské poště. Dále také rozšiřuje své portfolio na francouzském mediálním trhu. Zbavuje se ovšem akcií americké společnosti Foot Locker.

Jedna noha kulhá

Celá skupina EPH dnes de facto stojí na dvou nohách: EP Infrastructure, která přepravuje, ukládá a distribuuje plyn, a EP Power Europe, která se zaměřuje na výrobu elektrické energie. Obě části fungují do velké míry odděleně. Zatímco poměr čistého dluhu k zisku EBITDA - tedy ukazatel zdraví firmy - za minulý rok činil pro celou skupinu 1,92, u firmy EP Infrastructure hodnota v prvním pololetí letošního roku přesahovala 4 - obecně se přitom hodnota 5 považuje za vysoce rizikovou.

Čistý dluh skupiny činí 4,5 miliardy eur, a EP Infrastructure 2,9 miliardy eur. To zjednodušeně řečeno znamená, že EP Infrastructure je vysoce zadlužená firma. Ukazují to také úvěry a dluhopisy, kterými EPH v minulosti financovalo své akvizice - většina z nich padala právě na břemeno EP Infrastructure. A právě tato větev celého holdingu - již tak vysoce riziková - je nyní ohrožena výpadkem dodávek ruského plynu. Ty by mohly znamenat neschopnost firmy splácet své závazky vůči bankám i investorům.

Ohrožení sama skupina přiznává ve svých prospektech dluhopisů, jež vypisuje. „Není vyloučené, že skupina EPH bude čelit nedostatku likvidity, který by mohl v konečném důsledku negativně ovlivnit schopnost splácet dluhy," uvádí se v dokumentu z letošního léta.

Na celkovou kondici skupiny navíc může mít vliv situace ve vysoce zadlužených Slovenských elektrárnách. Firmu, která na Slovensku vyrábí více než 60 procent energie EPH získalo - stejně jako Slovenský plynárenský průmysl a Středoslovenskou energetiku - za Ficovy vlády.

Od italského Enelu Křetínský nabyl v elektrárnách třetinový podíl a na dalších 33 procent má podle smluv opci po spuštění dvou bloků jaderné elektrárny Mochovce, které jsou ve výstavbě. Třetí blok je už ve zkušebním provozu, celá dostavba elektrárny se ale neúměrně prodražila a Slovenské elektrárny jsou na pokraji cross defaultu, tedy krachu, protože jejich úvěry přesahují 4 miliardy eur. Enel a EPH se v roce 2020 dohodli, že poskytnou zadluženým elektrárnám další půjčky ve výši 570 (Enel) a 200 (EPH) milionů eur.

Nabytím dalších 33 procent v Slovenských elektrárnách (někdy mezi lety 2026 a 2032) by EPH na sebe vzalo i povinnost splácet Enelu úvěry ve výši 1,3 miliardy eur. Jak by se po převzetí kontrolního podílu elektráren vypořádalo EPH s jejich dalšími miliardovými dluhy, zatím není jasné. Slovenské elektrárny EPH zatím nekonsoliduje, a tím pádem se dluh dosud nezapočítával do jejích celkových výsledků.

Zatímco tedy Křetínský díky výnosům z energetiky spekuloval v dalších odvětvích, jeho firmy se čím dál více zadlužovaly a zažívají nejisté časy: plynová infrastruktura je v ohrožení, uhelné elektrárny vyžadují přechod na jiné zdroje - a ten je do velké míry závislý na politických rozhodnutích na evropské úrovni.

Tento byznys model mu umožňoval zřejmě právě příjem z přepravy plynu, který byl až do letošního jara pokládán za bezrizikový a stabilní. Jedná se totiž o výrazně regulované odvětví založené na dlouhodobých kontraktech.

Zisky dnes navíc končí v neprůhledné a mimořádně komplikované struktuře lucemburských a kyperských firem. Ty v sobě skrývají akcionáře, jejichž jména nejsou z veřejných zdrojů zjistitelná, jak dokládá další část společné analýzy Investigativního centra Jána Kuciaka a Deníku Referendum.
Článek vznikl za podpory nadačního fondu Free Press for Eastern Europe. Je výsledkem týmové práce Deníku Referendum a Investigativního centra Jána Kuciaka. Jeho spoluautorem je Daniel Kotecký.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diko, Khazalová: Zisky EPH z ruského plynu končí v neprůhledné struktuře a Křetínského nákupech

# data[].attributes.attachment_link.description
Diko, Khazalová: Zisky EPH z ruského plynu končí v neprůhledné struktuře a Křetínského nákupech Zatímco Daniel Křetínský spekuloval díky ziskům z energetiky v dalších odvětvích, jeho firmy se zadlužovaly. Tento byznys model stál na stabilním příjmu z přepravy ruského plynu. Zanalyzovali jsme, jak k němu přišel a kde zisky končí.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rekordní zisky pro Daniela Křetínského. Devět zajímavostí o jeho impériu - Seznam Zprávy

# data[].attributes.attachment_link.description
Skupina EPH publikovala svou výroční zprávu a SZ Byznys přináší výběr těch nejzajímavějších faktů o holdingu jednoho z nejbohatších Čechů Daniela Křetínského.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Podíváme-li se, jak se v posledních letech proměňovala vlastnická struktura celého holdingu EPH, zjistíme, že je čím dál tím složitější. Nadále ovšem platí, že mateřské firmy EPH sídlí v daňových rájích - v Lucembursku a na Kypru. Právě tam tedy v konečném důsledku proudí dividendy z jednotlivých podniků, včetně zisků z přepravy ruského plynu. Komplikovaná struktura na Kypru, kde jsou informace o skutečných majitelích hůře dostupné, navíc umožňuje skrývat skutečné vlastníky.

Holding EPH aktuálně vlastní z 44 procent J&T Energy Holding Patrika Tkáče, většinový šestapadesátiprocentní podíl potom EP Corporate Group. Přestože jde o českou firmu, založenou v roce 2019, v rejstříku dosud nemá zveřejněnou žádnou výroční zprávu. Na žádost o její zaslání mluvčí EPH nezareagoval. Až do listopadu 2021 uvádí rejstřík jako jediného jejího akcionáře lucemburskou společnost EP Investment Sarl. Aktuálně již ale uvádí pouze počet kmenových akcií na jméno.

Vlastnická struktura je zjistitelná pouze ze slovenského Registru partnerů veřejného sektoru, kam majitelé dle zákonné povinnosti zapisují strukturu svých firem, které obchodují se státem nebo čerpají dotace. Z něj vyplývá, že EP Corporate Group nadále ovládá EP Investment Sarl, vlastnící 89,29 procent akcií, a dále kyperská firma Tiliacordata s podílem 10,71 procent. O kyperské společnosti, jejíž jméno je odvozeno z latinského názvu lípy srdčité, přitom není zmínka ani ve výroční zprávě EPH.

Zatímco v případě lucemburské firmy je jediným akcionářem Daniel Křetínský, u kyperské to již neplatí. Registr sice uvádí jako konečného uživatele výhod opět pouze Daniela Křetínského, ten ovšem ovládá pouhých 7,44 procent kyperské firmy.

V několika lucemburských výročních zprávách se objevuje informace, že zbývající podíly drží „vrcholoví manažeři EPH, kteří do společnosti investovali". To potvrdil i mluvčí EPH Daniel Častvaj: „Koncoví vlastníci firmy TILIACORDATA jsou vedle Daniela Křetínského pouze vybraní členové vrcholového managementu EPH."

Do srpna roku 2021 se takzvaní „vrcholoví manažeři" skrývali v lucemburské firmě EP Investment Sarl, kde vlastnil podíl také sám Daniel Křetínský. Svých 7,44 procent akcií si ponechal, ale zbytek se de facto přemístil do struktury kyperské firmy Tiliacordata. Informace uvedená v českém rejstříku - tedy to, že firmu EP Corporate Group vlastnila stoprocentně lucemburská EP Investment Sarl až do listopadu - tak na základě informací z lucemburského rejstříku neodpovídá skutečnosti.

Na jeden měsíc z jedné firmy dvacet jiných

V té stejné době, tedy na začátku srpna roku 2021, navíc firma provedla podivný manévr. Do srpna Tiliacordatu ovládala další z kyperských firem, Nuslate Trading Limited. Na jeden měsíc se ovšem struktura proměnila: jednu správcovskou firmu nahradilo hned dvacet firem - každá s odlišným podílem.

Podíl na firmě ve vlastnictví Daniela Křetínského - prostřednictvím EP Investment Sarl - je přitom ten jediný, který lze z veřejných zdrojů zjistit, jak jsme uvedli. Zbývajících osmnáct firem je kyperských, jedna vede na Britské panenské ostrovy. Většina z nich nemá v rejstřících zveřejněné žádné výroční zprávy.

Podle všeho právě skrze tyto firmy vlastnili podíly oni „vrcholoví manažeři EPH". Na otázku, o koho se konkrétně jedná, mluvčí Častvaj odpověděl pouze: „Vámi zmíněné firmy jsou tzv. Special Purpose Vehicles, prostřednictvím kterých jednotliví manažeři drží své podíly. To není nic nestandardního."

V jejich orgánech figurují převážně kyperští občané, tedy zřejmě nastrčení bílí koně. Pouze v jedné firmě otevřeně figuruje manažer EPH - Marek Spurný v Nuslate Trading Limited. V jedné z mála výročních zpráv, firmy Armoducta Limited, pak lze dohledat dalšího manažera, Pavla Horského. Oba jsou členy představenstva EPH. Tím výčet manažerů EPH, jež lze dohledat, končí.

V několika ovšem najdeme také tři slovenská jména: Silvia Krcheňová, Martina Žuborová, Ivana Tollarovičová. Jména žen se v minulosti objevovala v souvislosti se schránkovými firmami v několika slovenských kauzách.

Spojuje je také další věc: figurují v kyperské firmě Bridge global solutions limited, která J&T spravuje schránkové firmy. Celkem 17 z námi zmíněných 19 kyperských firem ve struktuře Tiliacordata má jednatele právě zaměstnance firmy Bridge global solutions limited.

Právě tato firma figuruje také v českém rejstříku: do roku 2018 byla vlastníkem společnosti Favory Horses s.r.o., jejímž skutečným majitelem je podle evidence aktuálně Petra Schmalzová, manželka Vladimíra Schmalze. Bývalý vrcholný manažer ČEZu, ředitel fúzí a akvizic, společnost v roce 2009 zastupoval při jednáních v Londýně, kde se s Křetínským ucházeli o nákup energetických aktiv od britské firmy International Power.

Dvanáct z těchto dvaceti kyperských firem figuruje také jako akcionáři další kyperské firmy Blycono Services Limited. Ta se v posledních měsících objevila v českých médií v souvislosti s případem odpadové firmy AVE, kterou nyní vyšetřuje Národní centrála proti organizovanému zločinu kvůli neuhrazeným poplatkům obcím za skládky. Podíl v AVE vlastní kyperská firma s neznámými akcionáři skrze společnost EP Industries z holdingu EPH.

Tento stav ovšem trval, jak jsme uvedli, pouhý měsíc. Už v září totiž Tiliacordata přešla zpět pod jedinou správcovskou firmu - Berg Nominees Limited. Její akcionáři jsou opět neznámí. „BERG NOMINEES LIMITED je takzvaně (jak už název napovídá) nominee společnost, která z definice drží akcie pro jiné osoby a je pak zapsaná v kyperském obchodním rejstříku. Tento tzv. nominee shareholder je v anglosaských jurisdikcích, kam náleží i Kypr, naprosto běžným institutem," uvedl na dotaz po skutečných vlastnících mluvčí Častvaj.

Vlastník bez výročních zpráv

Proč se kyperská struktura firmy Tiliacordata na měsíc proměnila, nelze s určitostí říci. Z jednoho ze zápisů do kyperského rejstříku ovšem vyplývá, že právě v roce 2021 firma vykázala tzv. emisní ážio v hodnotě 578 milionů eur. Jedná se o finance, které byly zřejmě v té době do firmy vloženy, aniž by bylo nutné z nich odvést jakékoliv poplatky. Odkud konkrétně peníze přišly a kam odešly, nelze z dokumentů vyčíst, neboť firma nezveřejnila žádnou výroční zprávu.

Aktuálně neznámí akcionáři drží své podíly skrze správcovskou firmu Berg Nominees Limited. V slovenském registru partnerů veřejného sektoru přitom informace o její existenci zcela chybí. Že by tím firma porušila zákonnou povinnost, Častvaj odmítá.

Podle právníka Andreje Leontijeva ze slovenského Zákona o registru veřejných partnerů sice povinnost dokumenty aktualizovat striktně nevyplývá, pokud nenastane změna konečných uživatelů výhod, ovšem je to dle něj samozřejmě žádoucí.

Tato potřeba dle něj vyplývá z evropské legislativy týkající se praní špinavých peněz: „Jako podpůrný argument pro toto tvrzení lze uvést i znění důvodové zprávy k patřičnému zákonu. Ta uvádí, že ověřovací dokument je povinnou přílohou (mimo jiné) i při oznamování uskutečněné verifikace konečných uživatelů výhod, tedy i v případě, když nedošlo ke změně v osobách konečných uživatelů výhod. Z toho jasně vyplývá záměr, aby se ověřovací dokument aktualizoval v průběhu platnosti registrace společnosti, minimálně jednou ročně v rámci povinné verifikace konečných uživatelů výhod," uvádí.

Slovenský registr partnerů veřejného sektoru by koncové uživatele výhod, kteří vlastní méně než pětadvacet procent akcií, musel uvádět pouze v případě, pokud by šlo o veřejné funkcionáře. Jinak se ve vlastnické struktuře EPH může skrývat prakticky kdokoliv. Připomeňme, že v managementu firem EPH se pohybuje kupříkladu také bývalý český premiér Mirek Topolánek. A také bývalý československý premiér Marián Čalfa.

Na naši otázku, zda holding velikosti a významu EPH považuje za vhodné své skutečné akcionáře skrývat, reagoval mluvčí Častvaj následovně: „Banky a příslušní regulátoři mají samozřejmě k dispozici detailní informace a žádné problémy s ní nemají, rozhodně ji nepovažují za ‚neprůhlednou', jak naznačujete ve svých otázkách."
Článek vznikl za podpory nadačního fondu Free Press for Eastern Europe. Je výsledkem týmové práce Deníku Referendum a Investigativního centra Jána Kuciaka. Jeho spoluautorem je Daniel Kotecký.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diko, Khazalová: EPH skrývá svou skutečnou vlastnickou strukturu. Proč?

# data[].attributes.attachment_link.description
Podíváme-li se, jak se v posledních letech proměňovala vlastnická struktura celého holdingu EPH, zjistíme, že je čím dál tím složitější. Nadále ovšem platí, že mateřské firmy EPH sídlí v daňových rájích - v Lucembursku a na Kypru. Právě tam tedy v konečném důsledku proudí dividendy z jednotlivých podniků, včetně zisků z přepravy ruského plynu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Impérium DK is an emerging database of companies belonging to Daniel Křetínský.

# data[].attributes.attachment_link.title
Křetínský se podle Le Monde scházel s francouzskými politiky kvůli investicím do energetické firmy EDF. Dříve to popíral

# data[].attributes.attachment_link.description
Podnikatel Daniel Křetínský se už od roku 2016 scházel s francouzskými politiky, aby lobboval za možnost investovat do polostátní energetické firmy EDF. Na základě svých rešerší to tvrdí deník Le Monde, jejž český miliardář Křetínský od loňska spoluvlastní. Tato zjištění odporují opakovaným…

# data[].attributes.headline
Zásady pro spolupráce se soukromoprávními subjekty

# data[].attributes.subject
Zásady pro spolupráce se soukromoprávními subjekty

# data[].attributes.body
A teď mě napadlo jako dobrý argument použít to, že o mnohem větší množství finančních prostředků, než kterým přispívá EPH právnické fakultě, Česko a také české vysoké školy přicházejí kvůli tomu, že firmy Daniela Křetínského sídlí v zahraničí, a to dokonce v řadě případů i v daňových rájích.

# data[].attributes.body
https://www.em.muni.cz/tema/15824-odpovedne-chovani-vuci-planete-a-klimatu-patri-mezi-priority-mu/amp To by se dalo výborně použít při kritice té spolupráce s EPH, protože Křetínského firmy zastávají přesně opačné hodnoty (jedním z ilustrativních příkladů je v tomto ohledu Křetínského hnědouhelná elektrárna Opatovice, z níž do ovzduší unikají oxidy dusíku a síry, oxid uhelnatý, rtuť atd.) a univerzita se tím tak dostává do přímého rozporu se svými vlastními deklarovanými prioritami.

# data[].attributes.body
Mafra a Křetínský

# data[].attributes.body
Když jsme u toho, tak právě Babišova vláda zrušila úkol připravit zavedení uhlíkové daně a nakonec nepřijala ani antifosilní zákon s právně závaznými cíli v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a rovněž nepřispěla ani k omezení spotřeby minerálních hnojiv, která v Česku vyrábějí s pomocí zemního plynu hlavně Babišovy firmy. Fialova vláda pak má sice celkovou bilanci o něco lepší, ale zavedení uhlíkové daně minimálně zatím do hry nevrátila a pro to snížení spotřeby minerálních hnojiv a zavedení antifosilního zákona také nic neudělala.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Právo21 - Právo srozumitelně a pro všechny

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kdo je vlastníkem nástupních ostrůvků? Aneb co je to součást dopravní cesty.

V prvním díle Judikatúry v novém roce si Filip Melzer a Petr Bezouška kladou zásadní otázku, komu patří nástupní ostrůvek tramvaje. Tato otázka má přitom vliv na to, kdo odpovídá za škodu způsobenou náledím na nástupním ostrůvku šaliny nebo tramvaje. Společnost jim přitom dělá Petr Tégl. Řeč bude o rozsudku Nejvyššího soudu ze dne 11. 8. 2022, sp. zn. 25 Cdo 2126/2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fakultní Akademický senát PrF MUNI se vrátil k diskuzím o spolupráci s EPH. Ta bude pokračovat nadále

# data[].attributes.attachment_link.description
O tom, zdali má Právnická fakulta MUNI spolupracovat s Energetickým a průmyslovým holdingem absolventa Daniela Křetínského, probíhaly mediálně sledované diskuze už před třemi lety. Nyní senátoři diskutovali o uzavření nové smlouvy hned na dvou zasedáních. Blíží se též volby do Akademického senátu („AS"), možnost kandidovat budete mít i vy!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Firma EPH má těžiště své činnosti v investování do fosilního průmyslu. Fosilní průmysl, zejména těžba a zpracování uhlí, mají těžko popiratelný podíl na akceleraci klimatických změn, píše Martin Černý.

16. října podepsala Právnická fakulta MU prostřednictvím děkanky Markéty Selucké tříletou smlouvu se společností Energetický a průmyslový holding (EPH) podnikatele Daniela Křetínského. Na ni má bezprostředně navazovat smlouva o podpoře výuky energetického práva.

Rámcová smlouva předpokládá možné spolupůsobení od přednáškové činnosti přes konzultace a oponentury závěrečných prací po stáže a praxe pro studenty i pracovníky fakulty. Druhá smlouva hovoří o zřízení odborného pracoviště zaměřeného na energetické právo a o podpoře výuky a studentské odborné činnosti v oboru.

Spolupráce bude mít bezpochyby pozitivní dopad zvláště na studenty a zaměstnance, kteří se dostanou do kontaktu s odborníky z praxe a rozšíří se jim možnosti stáží a profesního uplatnění. Právnická fakulta získá od EPH prostředky na stipendia, výuku a potenciálně i výzkumnou činnost.

Z veřejně dostupných zápisů ze zasedání Akademického senátu Právnické fakulty MU je zřejmé, že na půdě fakulty proběhla obsáhlá diskuse ohledně etiky spolupráce a financování pedagogického působení a případně i smluvního výzkumu podobnými subjekty. Výstupy této diskuse byly včleněny i do nově vzniklé smlouvy.

Přesto podle mého názoru existuje i nadále důvod, proč na uzavření rámcové smlouvy pohlížet s obezřetností. Problematickým aspektem je především předmět podnikání dárce. Firma EPH má těžiště své činnosti v investování do fosilního průmyslu. Fosilní průmysl, zejména těžba a zpracování uhlí, mají těžko popiratelný podíl na akceleraci klimatických změn.

Ve světle současných alarmujících vědeckých zjištění o vývoji klimatu včetně posledního reportu Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) může být spojení s firmou, která intenzivně investuje do těžby fosilních paliv, v protikladu s jinými výzkumy Masarykovy univerzity týkajícími se energetiky a klimatických změn.

Jestliže firmy operují podle zásad tržního prostředí a univerzita se naopak řídí svým posláním vytvářet a šířit vědění, které přispívá ke kvalitě života, je třeba mít na paměti, že obě zásady fungování se svou logikou ne vždy doplňují. Potřeba konzistentně skloubit poslání univerzity s podporou ze soukromých zdrojů vyžaduje při navazování spolupráce konfrontovat předmět podnikání dárců s klíčovými vědeckými poznatky.

Teprve skutečně partnerská spolupráce, v níž budou dárci - firmy - ochotní reflektovat vědecké poznání, totiž vede k naplňování univerzitního poslání. Takový přístup ale znamená i ochotu donora odmítnout, například pokud jeho záměry zásadním vědeckým zjištěním odporují.

Zde je jádro problému: V podstatě ze všech výzkumů v oblasti energetiky a klimatu plyne potřeba neprodleného snížení těžby a spalování fosilních paliv tak, aby do 12 let klesly antropogenní emise skleníkových plynů o polovinu a do roku 2050 na nulu, je-li cílem udržet zvýšení průměrné globální teploty o maximálně 1,5°C do roku 2100.

Přestože EPH na svém webu uvádí, že investuje i do obnovitelných zdrojů, v praxi je její portfolio tvořeno z 51,8 % hnědým uhlím (35,6 %), černým uhlím (14,8 %) a topnými oleji (1,5 %). Tedy zdroji, u kterých je vliv na klima naprosto zásadní, a to nejen kvůli emisím CO ₂, ale i metanu, který vzniká při těžbě uhlí, a který má přibližně 25x silnější skleníkový efekt než CO₂. Ze 27,5 % tvoří portfolio EPH zpracování zemního plynu, na který (ačkoli bývá řazen mezi nízkoemisní zdroje) připadá 53,07 kilogramů CO₂ na milion jednotek tepla (Btu) - jen o necelou polovinu méně než v případě uhlí.

EPH tak zatím neposkytuje adekvátní reakci na klíčové poznatky ohledně řešení klimatických změn, a to i v rozporu se svým vlastním tvrzením, že „důraz na bezuhlíkovou a nízkouhlíkovou produkci je zřejmý z našeho portfolia elektráren". Takový důraz z portfolia společnosti v porovnání s dostupnými daty zřejmý není.

Mnohé zahraniční univerzity závěry IPCC ani svůj vlastní výzkum tímto způsobem nepomíjí. V Edinburghu, v Cardiffu nebo v Durhamu se tamní univerzity rozhodly vzít problematiku klimatických změn vážně a spolupráci s byznysem napojeným na fosilní průmysl ukončily. Řada dalších, například Oxford, s podobnými kroky začíná.

Spolupráce s firmami má svá pozitiva i rizika. Smlouva s EPH jako by ale nereflektovala závažné výsledky výzkumů (do kterých je zapojená i Masarykova univerzita) v oblasti klimatologie, ekologické ekonomie a dalších disciplín.

Když navíc samotná EPH tvrdí „očekáváme, že význam a následně i instalovaná kapacita hnědého/černého uhlí v Evropě bude postupně klesat a my budeme respektovat směr jednotlivých zemí", hodí se na Masarykově univerzitě nastolit otázku: Nenastal čas pokusit se onen směr jednotlivých zemí jako významná veřejná výzkumná instituce spoluutvářet?
Autor je ekonom a environmentalista, doktorský student a odborný pracovník na Katedře environmentálních studií FSS MU. Zabývá se problematikou přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jiný pohled na smlouvu Právnické fakulty s Energetickým a průmyslovým holdingem

# data[].attributes.attachment_link.description
Firma EPH má těžiště své činnosti v investování do fosilního průmyslu. Fosilní průmysl, zejména těžba a zpracování uhlí, mají těžko popiratelný podíl na akceleraci klimatických změn, píše Martin Černý. 16. října podepsala Právnická fakulta MU prostřednictvím děkanky Markéty Selucké tříletou smlouvu se společností Energetický a průmyslový holding (EPH) podnikatele Daniela Křetínského.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Test studijních předpokladů Masarykovy univerzity letos elektronicky na tabletech
Uchazeče o studium na Masarykově univerzitě čeká v rámci přijímacího řízení v letošním roce hned několik novinek. Test studijních předpokladů (TSP), který vyžaduje většina fakult, bude probíhat sice prezenčně, ale nově elektronicky na tabletech v mnoha nabídnutých termínech v Brně a tradičně také v několika městech České i Slovenské republiky. TSP bude obsahovat tři části: numericko-analytické myšlení, kritické myšlení a uvažování v anglickém jazyce.

# data[].attributes.attachment_link.title
Právnická fakulta MUNI a holding EPH uzavřeli smlouvu o spolupráci | Masarykova univerzita

# data[].attributes.attachment_link.description
Uchazeče o studium na Masarykově univerzitě čeká v rámci přijímacího řízení v letošním roce hned několik novinek. Test studijních předpokladů (TSP), který vyžaduje většina fakult, bude probíhat sice prezenčně, ale nově elektronicky na tabletech v mnoha nabídnutých termínech v Brně a tradičně také v několika městech České i Slovenské republiky.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kdo vlastní stíhanou firmu AVE CZ? Křetínský, Pražák i náměstkyně ministra spravedlnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Daniel Křetínský, Roman Korbačka a Karel Pražák patří k největším spoluvlastníkům odpadové společnosti AVE CZ, která od srpna čelí trestnímu stíhání z důvodů krácení poplatků za odpady. Dohromady drží osmdesát procent.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ČT24 - Nejdůvěryhodnější zpravodajský web v ČR - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Primátoři Hradce Králové a Pardubic a chrudimský starosta zasedají v dozorčí radě Elektráren Opatovice, byť žádné z měst nevlastní akcie firmy. Společnost patří prostřednictvím EP Energy a EP Infrastructure do Energetického a průmyslového holdingu Daniela Křetínského.

Podle zákona musí politici jako členové dozorčí rady hájit zájmy firmy. Podle zákona o obcích musí zároveň jako starostové, respektive primátoři hájit i zájmy měst. „Elektrárna dodává teplo do Hradce, Pardubic i Chrudimi," upozornil redaktor ČT Vlastimil Weiner, který se působením místních politiků v elektrárně z EPH zabývá.

Zvlášť ožehavá je situace v Hradci Králové. Elektrárny Opatovice totiž podnikají mimo jiné ve stejném oboru jako městská firma Tepelné hospodářství. Primátor Alexandr Hrabálek, jehož předchůdce Zdeněk Fink (KDH) v dozorčí radě ostatně zasedal také, odmítá, že se ocitl ve střetu zájmů. „Neviděl bych to tak. Jsem odhodlaný hájit zájmy města v tomto regionu," zdůraznil Hrabálek.

Pardubický primátor Martin Charvát je přesvědčen, že členství v dozorčí radě firmy, která obchoduje s jeho městem, není střetem zájmů. „Neumím sám o sobě definovat střet zájmů. Naopak můžu zájem za obec lépe hájit. Můžu dohlížet za město Pardubice, jestli nedochází k nadstandardním ziskům ve společnosti," tvrdí Charvát. Za problematické by považoval, kdyby měl zasedat v představenstvu společnosti, která ji řídí, nikoli v dozorčí radě, která její činnost kontroluje.

Naopak chrudimský starosta František Pilný si střet zájmů uvědomuje. „Malinko ho cítím, ale hledám zlatou střední cestu, jak to vybalancovat," uvedl Pilný. Připustil, že je komplikovaná situace, kdy musí za město usilovat o co nejnižší cenu tepla, které do Chrudimi opatovická elektrárna dodává.

Podle právníka Petra Leyera z protikorupční organizace Transparency International o střet zájmů jednoznačně jde. „Vidím ho hlavně v tom, že ze strany soukromé společnosti probíhají platby na účet politiků," zdůraznil. „Na jednu stranu je to transparentní, všichni o tom ví, tím je trochu umenšeno riziko. Ale vůbec by to nemělo probíhat a můžeme mluvit o korupci, i když ne v trestně-právním smyslu. K ovlivňování určitě dochází," dodal.

Vyroste nová spalovna?

Na obzoru je ale problematické téma, které budou muset primátoři v rámci svého působení v opatovické elektrárně řešit a které vyvolává v oblasti rozsáhlou kritiku. Elektrárny Opatovice chtějí postavit novou spalovnu odpadu. Některé obce na Hradecku již nyní projekt odmítají.

Mezi nimi ale není primátor Hradce Králové Hrabálek: „Já věřím, že na městě se podaří výhodu spalovny prosadit." Stavbu prosazuje i starosta Chrudimi. „Město o tom ještě neví, ale já bych byl pro," řekl Pilný.

Elektrárna tvrdí, že do představenstva a později do dozorčí rady zve zástupce měst desítky let, už od privatizace. „Chceme si vzájemně vyměňovat strategické informace, chceme se informovat, jak a kterým směrem budeme investovat," doplnil předseda představenstva a výkonný ředitel Elektrárny Opatovice Václav Pašek.

Charvát uvedl, že jako členové dozorčí rady Elektráren Opatovice dostávají politici asi 27 tisíc korun měsíčně. Starosta Pilný ujistil, že z peněz přispívá například na činnost neziskových organizací a sám odměnu nevyužívá.

# data[].attributes.attachment_link.title
V dozorčí radě opatovické elektrárny sedí politici z měst, kam dodává teplo. Problém v tom nevidí

# data[].attributes.attachment_link.description
Alexandr Hrabálek (za ODS), Martin Charvát (ANO) a František Pilný (ANO) jsou tři ze šesti členů dozorčí rady společnosti Elektrárny Opatovice. Zároveň jsou to jména primátorů Hradce Králové a Pardubic a starosty Chrudimi, kam jde z elektrárny teplo. Pilný připouští, že se může jednat o dílčí střet zájmů, je ale přesvědčen, že situaci dokáže vybalancovat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Impérium DK is an emerging database of companies belonging to Daniel Křetínský.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruský prezident Vladimir Putin škrtí dodávky plynu do Európy. Európske štáty preto v súčasnosti hľadajú alternatívne dodávky a zdroje vzácnej suroviny. Vlastné ložiská má aj Slovensko. Podľa spoločnosti Nafta, ktorá sa zaoberá prieskumom a ťažbou plynu, sa dá ťažba zvýšiť v našich končinách až do 10 percent ročnej spotreby. Domáca ťažba plynu v súčasnosti predstavuje len jedno percento celkovej ročnej spotreby.

Foto: SITA/AP, Pavlo Palamarchuk

Oblasť relatívne nových ložísk sa nachádza neďaleko Trnavy a jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice, v blízkosti obcí Červeník, Malženice a Žlkovce. Je to oblasť takzvaného trnavského zálivu, konkrétne juhovýchodné svahy a severozápadné svahy blatnianskej priehlbiny.

Výhodou tejto lokality je relatívne vysoký stupeň vrtnej preskúmanosti. „V oblasti Malženice sa objem odhaduje na približne 2 miliardy kubických metrov zemného plynu," tvrdí hovorkyňa Nafty Martina Štecová. Presný odhad bude možný až priamo pri vrtných a ťažobných aktivitách. Bude to však určite omnoho viac ako pri iných ložiskách plynu na Slovensku.

Čítajte viac Rusko pritvrdzuje a sprísňuje dodávky plynu do EÚ. Situáciu môže ešte zhoršiť odstávka najväčšieho plynovodu do Európy

„Za predpokladu splnenia všetkých zákonom stanovených náležitostí sme schopní začať s ťažbou zemného plynu približne do 2 až 3 rokov, pričom samotné vŕtanie vrtov vieme začať do niekoľkých mesiacov," tvrdí Štecová. Navýšenie ťažby plynu na Slovensku by si však vyžadovalo aj investície. Tie Nafta odhaduje v objeme niekoľkých desiatok miliónov v závislosti od veľkosti projektu a potvrdení ich predpokladov zo seizmických meraní.

Na jednej strane tu teda máme situáciu, keď Putin využíva aj naše peniaze za dodávky plynu či ropy z Ruska na vojenskú agresiu na Ukrajine. Každý ušetrený kubík plynu aj napríklad z domácich ložísk by preto znamenal, že ruský režim bude mať menej zdrojov na agresiu na Ukrajine.

Čítajte viac Šéf Nafty Bartošovič: Objavili sme nové ložiská plynu na Záhorí, aj na východe. Pri Trnave spúšťame prieskumné vrty

Na druhej strane jeden z najdôležitejších argumentov, prečo do takýchto nových projektov neinvestovať, je, že si nemôžeme dovoliť otvárať nové ťažobné polia fosílnych palív kvôli ochrane klímy či životného prostredia. Proti otváraniu nových ťažobných polí sú nielen aktivisti, ale aj miestni obyvatelia, ktorí nechcú žiť v blízkosti ťažobných zariadení. Proti novým vrtom spisujú petície.

nasleduje časť: Ďalšie ložiská sú na východe a Záhorí Pokračovať v článku

&COPY; Autorské práva vyhradené

Čítajte Pravdu bez reklamy

Svižnejší web a články bez rušenia. Žiadne reklamy iba za 1,50 € mesačne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Slovensko našlo nové ložiská plynu. Koľko ho vieme vyťažiť a kde sa ukrýva?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruský prezident Vladimir Putin škrtí dodávky plynu do Európy. Európske štáty preto v súčasnosti hľadajú alternatívne dodávky a zdroje vzácnej suroviny. Vlastné ložiská má aj Slovensko. Podľa spoločnosti Nafta, ktorá sa zaoberá prieskumom a ťažbou plynu, sa dá ťažba zvýšiť v našich končinách až do 10 percent ročnej spotreby.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Redakce francouzského politického týdeníku Marianne vydala v úterý odpoledne na svém twitteru prohlášení. Daniela Křetínského, majoritního vlastníka média, v něm viní z „vážného útoku na editorskou nezávislost Marianne". V prohlášení také odhalila dvě různé obálky aktuálního čísla týdeníku vztahující se k nedělnímu druhému kolu prezidentských voleb - jednu před zásahem majitele a druhou poté.

První verze obálky, na níž se shodla redakce týdeníku, je výrazně kritičtější k současnému prezidentu Emmanuelu Macronovi. Naznačuje, že volič nemá mezi ním a protikandidátkou Marine Le Pen na výběr. Upravená verze, která by měla zřejmě vyjít ve čtvrtek, je naopak mírnější a vybízí spíše k volbě Macrona.

Český miliardář Daniel Křetínský koupil většinový podíl ve vlivném týdeníku Marianne na jaře roku 2018. Krátce poté, v září, se šéfredaktorkou stala Natacha Polonyová a týdeník změnil politický směr. Pod jejím vedením se posunul směrem ke konzervatismu a euroskeptismu. Vystupoval kupříkladu na podporu hnutí žluté vesty. Právě v souladu s touto linií je i nynější - redakcí navržená - obálka k aktuálním volbám.

Postava Natachy Polonyové je důvodem, proč v minulosti francouzští novináři spekulovali, zda je Křetínský skutečně proevropským liberálem, jímž se v tamějším tisku tváří být. Aktuální kauza současně zřejmě vyvolá další spekulace o vztahu podnikatele se současným francouzským prezidentem. Tomu se již v minulosti investigativně věnoval francouzský novinář Marc Endeweld: v knize Le Grand Manipulateur: Les réseaux secrets de Macron (Velký manipulátor: Macronovy tajné sítě) cituje zdroje tvrdící, že vláda Křetínskému vycházela vstříc v energetických obchodech ve Francii.

V předvolebním rozhovoru říká: „Máme tu silnou lobby: někteří aktéři ve světě energetiky využívají tisk k ovlivňování veřejných orgánů. Od roku 2018 se ve světě francouzského tisku objevil Daniel Křetínský, který má velkou energetickou skupinu v České republice a také energetické zájmy ve Francii."

Daniel Křetínský ve Francii vstoupil jak do byznysu energetiky, tak médií. Holding EPH vlastní dvě tamější elektrárny: Gardanne a Saint-Avold. Skrze skupinu Czech Media Invest drží také část akcií firmy Le Nouveau Monde, která je akcionářem deníku Le Monde. V České republice skupina CMI vlastní deník Blesk, týdeník Reflex či zpravodajský portál Info.cz. Křetínský drží v CMI padesát procent akcií, čtyřicet potom Patrik Tkáč a deset Roman Korbačka.

V červnu roku 2020 také neušlo pozornosti francouzských médií, že generálním ředitelem a spolumanažerem listu Libération se stal Denis Olivennes, který do té doby šéfoval Křetínskému vydavatelství CMI France, a v jehož jeho orgánech setrval i po nástupu do nové funkce.

# data[].attributes.attachment_link.title
Křetínský ohrožuje naši nezávislost, píše redakce francouzského Marianne

# data[].attributes.attachment_link.description
Redakce francouzského politického týdeníku Marianne vydala v úterý odpoledne na svém twitteru prohlášení. Daniela Křetínského, majoritního vlastníka média, v něm viní z „vážného útoku na editorskou nezávislost Marianne". V prohlášení také odhalila dvě různé obálky aktuálního čísla týdeníku vztahující se k nedělnímu druhému kolu prezidentských voleb - jednu před zásahem majitele a druhou poté.

# data[].attributes.attachment_link.title
Babiš odvolal radního energetického úřadu Outratu kvůli plynovodu. Údajně chtěl pomoci Křetínského EPH

# data[].attributes.attachment_link.description
Odvolaný radní Energetického regulačního úřadu Vladimír Outrata údajně v sedmi případech jednal tak, že ohrozil nezávislost úřadu. Vyplývá to z dopisu, který mu na konci července poslal premiér Andrej Babiš. HN dokument nyní získaly. K nejvážnějším ze sedmi obvinění patří tvrzení, že chtěl ve...

# data[].attributes.headline
Ty Memy jsou super. Kdyby někoho bavilo udělat nějaký pro veřejnost, tak je můžeme dát na Limity s memy (https://www.facebook.com/limitysmemy/)

# data[].attributes.subject
Ty Memy jsou super. Kdyby někoho bavilo udělat nějaký pro veřejnost, tak je můžeme dát na Limity s memy (https://www.facebook.com/limitysmemy/)

# data[].attributes.body
přijato kolegiem děkanky

# data[].attributes.body
Tohle se netýká EPH, ale byl projednáván bod "Klimatická změna", tak to sem dávám, protože bude zajímavé dohledat jaké / jestli vůbec to mělo pokračování.