# data[].attributes.body
Fotogrāfiju autors Eduards Kraucs ar šo kolekciju ir godam nopelnījis vietu UNESCO programmas „Pasaules atmiņa” Latvijas nacionālajā reģistrā. Ne tikai tāpēc, ka tā ir līdz šim Eiropā vienīgā zināmā kāda būvobjekta tik vērienīga fotodokumentācija. Tas ir profesionāls un izvērsts darbs ar apskaužamu kompozīciju formas izvēli. Ķeguma spēkstacijas būvniecības fotofiksācijas ir nozīmīgs divdesmitā gadsimta dokuments gan attēlotā fakta, gan laikmeta aspektā. Ik fotogrāfijā jaušams tehnoloģisko inovāciju vēriens, kas apliecina Latvijas tautsaimniecības spēku un potenciālu pagājušā gadsimta trīsdesmito gadu beigās. Caur fotonegatīviem mijas pretimstāvēšana palu ūdeņiem, dambju būvniecība, hidrotehnisko būvju iekārtošana un tam visam pāri cilvēku roku darbs.

# data[].attributes.body
Latvija ir daļa no pasaules zinātnes kustības. Dažbrīd tieši Latvijas teritorijā paveiktais neatgriezeniski ietekmējis zinātnes attīstību. Pasaules kartes tika pārzīmētas pēc tam, kad deviņpadsmitā gadsimta vidū tika veikta viena no vērienīgākajām Zemes uzmērīšanas kampaņām jeb t.s. Strūves ģeodēziskā loka punktu uzmērīšana, kas notika arī Latvijas teritorijā (1816. līdz 1826. gads). Latvijā atrodas divi UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautie punkti: Jēkabpilī un Ziestu kalnā, Ērgļu novadā.

# data[].attributes.location_name
Latvijas Nacionālā bibliotēka, Mūkusalas iela, Zemgale Suburb, Riga

# data[].attributes.body
Bibliotēku darbs un nozīme sabiedrībai svarīgos procesos ir UNESCO uzmanības lokā gan komunikācijas un informācijas, gan kultūras jomā. Tāpēc UNESCO aicina skatīt bibliotēku daudz plašākā izpratnē. Bibliotēka ir pasaules vēstures gaitā uzkrāto zināšanu simbols. Tas ir daudzveidīgs informācijas nesējs, atmiņu glabātājs, komunikācijas, zināšanu sabiedrības attīstības un sociālo procesu vidutājs.

# data[].attributes.body
Dainu skapi izgatavoja amatnieki pēc Krišjāņa Barona rasējuma 1880. gadā Maskavā.
Dainu skapis ir 160 cm augsts, 66 cm plats un 42 cm dziļš.
Dainu skapī atrodas Krišjāņa Barona pierakstīto tautasdziesmu 268 815 lapiņas, uz katras no tām ir pa četrām līdz astoņām tautasdziesmu rindām vai arī citi teksti (mīklas, sakāmvārdi u.c.).

# data[].attributes.body
Pašas upes izgrauzti astoņi loki ar ainaviskām kraujām un līdzenumiem tās krastos ir skaistums, kur neko nevajag labot vai mainīt. Pieraduši pie Latvijas neskartajām un skatu aizgrābjošajām ainavām, reizumis piemirstam, ka ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē šādu vietu nemaz nav daudz. Daugavas loki šobrīd atrodas UNESCO Pasaules mantojuma Latvijas nacionālajā sarakstā — sperts pirmais solis, lai to atzītu starptautiski. Dabas daudzveidība, kas veidojusies pirms 13 –  15 tūkstošiem gadu

# data[].attributes.body
Grobiņā ir apmetušies vikingi, liecības par vikingu ceļojumiem un mijiedarbību ar tādām vietējām kultūrām kā kurši Austrumbaltijas piekrastē glabā Grobiņas arheoloģiskais ansamblis. Kurzemes piekraste ir bijusi aktīvs un darbīgs reģions gadsimtiem ilgi, te kūsājusi tirdzniecība un migrācija. Vikingu klātbūtne Grobiņā no septītā līdz devītajam gadsimtam ir vēl viena Latvijas rindkopa pasaules vēstures grāmatā un atmiņā.  Tas bija viens no svarīgākajiem tirdzniecības centriem Baltijas reģionā un Eiropas tālās tirdzniecības, sakaru, amatniecības un kultūras centrs.

# data[].attributes.body
Kuldīga saglabājusi Jauno laiku vaibstus, bet tautā tā nereti tiek saukta par „mazo Venēciju” Ventas un Alekšupītes krastos.  Kuldīgā atrodama vecākā koka ēka Kurzemē, pilsētas dārzs bijušās vācu ordeņu pils teritorijā un Sv. Katrīnas baznīca, kurā laulājās Hercogs Jēkabs ar Brandenburgas princesi Šarloti Luīzi.  Uz viena no garākajiem ķieģeļu tiltiem Eiropā, kas deviņpadsmitā gadsimta beigās uzcelts pār Ventu, pulcējas pilsētas iedzīvotāji un viesi, lai svinētu pavasara atnākšanu.

# data[].attributes.location_name
Rundāles pils, Pilsrundāle, Rundāle Parish

# data[].attributes.body
Rundāles pils – Kurzemes hercoga Ernsta Johana Bīrona vasaras pils, kas atrodas neskartā lauku ainavā – ir izcilākā baroka perioda valdnieka rezidence Baltijā, kas gadsimtu gaitā nav zaudējusi baroka laikmeta garu un autentisko pievilcību.
Rundāles pils nav vienīgā Kurzemes hercogu Bīronu pils, kas saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vienīgā, kurai ir augsta autentiskuma pakāpe un saglabāta arī pils kompleks. Šobrīd Rundāles pils kā hercoga vasaras rezidence tiek demonstrēta, iekārtojot telpas ar 18. gadsimtam atbilstošām mēbelēm.

# data[].attributes.body
Zemgalē, Bauskā
Kupli brunči, audums ar stateniskām raksta joslām. Veste ir tumšas krāsas, pieguloša, bez rotājuma. Galvassegs ir gan sievas, gan meitas pie šī tērpa komplektējuma galvā var siet lakatu, kā redzams attēlā.

# data[].attributes.body
Rēzeknei nav precīzi savs tautastērps, bet Latgalē 14. gs. Bija šadi tautastērpi sievietēm.
Plecu segas tumši zilā krāsā ar sarkanbrūnām strīpām. Brunči vienkrāsaini, brūni. Ap kaklu ir stikla krelles un kauri gliemežvāku kaklarotām.

# data[].attributes.body
Kuldīgas tuvumā sievietes valkāja vienkrāsainus, svītrainus vai rūtainus brunčus. Obligāta tautastērpa sastāvdaļa bija arī jaka. Krekli ar augstām apkaklēm un ar grezniem izšuvumiem. Villaines pie tērpa sedza divas - apakšā tumši zilo mēleni ar metāla rotājumiem un tai pāri balto, celu apaudiem un bārkstīm rotāto villaini.

# data[].attributes.body
Ventspils tautastērpam ir ievērojamie brunči ar sarkanbrūno krāsu un audums ir sīkstrīpains. Villaines var būt vairākās krāsās, balta ar krāsainu rotājumu, tumši zila ar krāsainu izšuvumu, rūtaina - melnbalta. Villaine sasprauž liela zeltaina rota, kuru izrotā ar krāsainu stiklu.

# data[].attributes.body
Balts krekls, sarkanmelna veste. Zila kleita ar brūnām strīpām. Galvā cepurīte ar raksta līnijām

# data[].attributes.body
Balts vaļīgs krekls, tumši zila veste, balta, zila, sarkana kleita.

# data[].attributes.body
Kupli brunči ar raksta joslām, taisna piegriezuma balts krekls ar tumšu, piegulošu vesti. Villaine balta ar ieaustu rotājumu joslu un apaudu.

# data[].attributes.body
Bārtas tautastērps ir atpazīstams ar savu krāšņumu. Tas tiek uzskatītas par vienu no krāšņākajiem tautastērpiem. Tie tiek izmantoti tautisko deju kolektīvos.