# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/udland/mindst-seks-migranter-har-mistet-livet-paa-vej-til-storbritannien-efter-en-uge-med

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mindst seks personer har mistet livet, efter en migrantbåd er kæntret på vej til Storbritannien fra Frankrig.

Det oplyser de lokale franske søfartsmyndigheder ifølge Ritzau.

Omkring 50 personer er blevet reddet takket være en redningsaktion tidligt i morges, mens op mod ti personer fortsat er savnet.

Redningsfolk siger til BBC, at det er syvende gang i denne uge, at de har skullet redde folk ud af vandet.

Aktionen blev iværksat, da dusinvis af migrantbåde ifølge nyhedsbureauet Reuters forsøgte at krydse Den Engelske Kanal på samme tid.

Og flere forventes at gøre det samme i løbet af de kommende dage, efter rekordmange migranter tidligere på ugen tog ud på den farefulde færd over et af verdens mest trafikerede stræder.

Dårlige nyheder hober sig op

Dagens kæntringsulykke kommer i kølvandet på en yderst turbulent uge for den britiske regering, som har gjort et stop for migrantbåde til en af sine fem prioriteter.

Denne uge var ellers udråbt til "small boats week" af den britiske regering, som havde sat sig for at annoncere en række iøjnefaldende tiltag for at gøre noget ved de tusinder af asylansøgere, der i øjeblikket er indlogeret på britiske hoteller, efter de har krydset Den Engelske Kanal i små både, påpeger The Guardian.

Her var der stort fokus på den ombyggede pram 'Bibby Stockholm', som de britiske myndigheder har lejet for at placere i alt 500 mandlige asylansøgere.

Men i går måtte man evakuere de 39 placerede asylansøgere fra det store fartøj, efter man opdagede den potentielt dødelige Legionella-bakterie i prammens vandforsyning.

Derfor blev asylansøgerne sendt tilbage på hoteller, blot fem dage efter der blev givet grønt lys til at flytte dem til prammen.

Historien er på forsiden af en række britiske aviser i dag - herunder Daily Mirror, som omtaler det som "migrantkaos":

De britiske myndigheder og den konservative regering får nu heftig kritik for at have taget prammen i brug, inden dens vandprøver var kommet tilbage.

Bland andet fra Louise Calvey, som er uafhængig flygtning- og asylspecialist, der ikke er imponeret over forløbet.

- Jeg fatter ikke, at folk blev sendt ombord, før testresultaterne var klar. Det er ærligt talt utilgiveligt, lyder det fra specialisten.

- Det viser, at man ser hele øvelsen med hotelskibet som et reklamestunt, siger hun.

Nedstyrtet drone og symbolsk milepæl

I løbet af ugen blev en stor milepæl nået, da de britiske myndigheder kunne fortælle, at man nu har registreret over 100.000 migranter, der har krydset Den Engelske Kanal, siden man startede optællingen i 2018.

Og tallene viser en eksplosion i antallet af migranter, der drager ud på den farefulde færd. I 2018 registrerede man nemlig kun ankomsten af 299 migranter ombord på små både, mens tallet sidste år lød på 45.755, påpeger Sky News.

I torsdags blev der ligeledes sat årsrekord, da over 750 migranter krydsede Kanalen på én enkelt dag.

De mange migrantankomster sker, selv om de franske myndigheder har skruet op for antallet af patruljer og afskrækkende foranstaltninger i området.

Den forstærkede indsat er kommet, efter den britiske regering i foråret besluttede årligt at sende flere hundrede millioner euro til Frankrig for at understøtte indsatsen, skriver Ritzau.

Heftig kritik af indsatsen

Sidste år brugte de britiske myndigheder ifølge The Guardian 16,5 milliarder kroner på hoteludgifter til asylansøgere.

Regeringen har derfor forsøgt at skrue ned for udgifterne ved at tage blandt andet teltbyer og militærbaser i brug.

Men tiltag som den nu evakuerede pram løser intet, lyder kritikken fra Louise Calvey, som siger, at prammen koster skatteyderne over 350.000 kroner om dagen.

- Hvad vi har gang i, er at understøtte performativ grusomhed for at få nogle overskrifter, fordi De Konservative ikke vil tale om sundhedssystemet eller fattigdom, lyder det fra specialisten.

- At krydse (Den Engelske Kanal red.) i en lille båd er skrækindjagende og utrolig farligt. Hvis du er villig til at gøre det, så kommer en pram ikke til at afskrække dig, siger hun.

Tidligere på ugen kom der også kritik på de indre linjer fra Lee Anderson, som er næstformand i Det Konservative Parti.

I et interview med Nigel Farage i mediet GB News erkendte han, at hans parti endnu ikke har håndteret migrantudfordringen.

- Jeg kommer ikke til at sidde her og komme med undskyldninger. Det her er ude af kontrol. Vi har magten i øjeblikket, jeg er næstformand i Det Konservative Parti, vi er i regeringen, og vi har fejlet, hvad angår det her. Der er ikke nogen tvivl om det, lød det fra Anderson.

Det britiske indenrigsministerium har dog forsvaret sin indvandringspolitik i løbet af ugen, hvor de har præsenteret flere nye tiltag. Herunder en hård linje over for advokater, der hjælper migranter med at "udnytte" systemet samt et nyt partnerskab med Tyrkiet om at bekæmpe menneskesmuglere, beretter Sky News.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mindst seks migranter har mistet livet på vej til Storbritannien efter en uge med 'migrant-kaos'

# data[].attributes.attachment_link.description
En evakueret pram, hundreder af nye migranter og en nedstyrtet drone indgår alle i en turbulent uge for de britiske myndigheder.

# data[].attributes.body
https://www.theguardian.com/world/2023/aug/14/storm-hans-railway-bridge-collapses-in-southern-norway

# data[].attributes.attachment_link.title
Storm Hans: railway bridge collapses in southern Norway

# data[].attributes.attachment_link.description
Middle section of Randklev Bridge on Oslo-to-Trondheim line slid into Lågen River on Monday morning

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/uk-scotland-62794789

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
It identified "slow progress" on targets relating to free bus travel for under-22s, car traffic reduction, low-emission ferries, decarbonising rail services by 2035 and bus-priority infrastructure investment.

# data[].attributes.attachment_link.title
Scotland to miss target on ditching most diesel buses

# data[].attributes.attachment_link.description
A report predicts just 16% of Scotland's public transport fleet will be decarbonised by 2023.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/vejret/usaedvanligt-tidligt-vi-har-haft-aarets-foerste-tropenat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sommervarmen har for alvor fået sit tag i Danmark. I nat holdt temperaturen sig helt lokalt over 20 grader - og dermed fik vi årets første tropenat.

Det skete ved Kegnæs på det sydlige Als, hvor der temperaturen efter en varm nat først i de tidlige nåede ned på 20,1 grader.

Det var akkurat, hvad der skulle til for, at tropenatten var en realitet.

Vi taler om en tropenat, når temperaturen holder sig over 20 grader hele natten igennem.

Flere andre steder langs de danske kyster var det også en varm nat. I Hvide Sande blev nattens laveste temperatur 19,4 grader, mens temperaturen ved Gedser på Falster og Omø i Storebælt nåede ned på 19,2 grader, da det var koldest.

Det var den varme og fugtige luft, der lige nu ligger over Danmark, der i kombination med det efterhånden varme vand i de danske farvande, som gav tropenatten.

Tidlig tropenat

Normalt ser vi først tropenætter senere på sommeren, hvor havet omkring Danmark er varmt.

De seneste ugers solrige og varme sommervejr har dog fået vandtemperaturen op på 20 grader flere steder langs de danske kyster.

Det er således usædvanligt tidligt at opleve en tropenat i Danmark. Siden 2000 har vi kun en gang oplevet en tidligere tropenat.

Det var i 2021, hvor vi allerede den 19. juni havde årets første tropenat.

De seneste år har dog udmærket sig ved en række tidlige tropenætter.

Siden 2019 har vi hvert år haft den første tropenat sidst i juni.

Langt til alle tiders varme tropenat

Det kan dog blive meget varmere i Danmark om natten, end det var ved Kegnæs i nat.

Med 20,1 grader er der langt op til de varmeste tropenætter i dansk vejrhistorie, der alle har det til fælles, at de er kommet sent på sommeren.

Alle tiders varme tropenat blev registreret på Christiansø den 26. august 1997, hvor temperaturen natten igennem holdt sig på 23,0 grader.

Også i den varme sommer 2018 var der mange varme tropenætter.

Både i Rønne på Bornholm og ved Kegnæs holdt temperaturen sig i starten af august 2018 på 22,9 grader på de varmeste tropenætter i nyere tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Usædvanligt tidligt - vi har haft årets første tropenat

# data[].attributes.attachment_link.description
Langs de danske kyster havde vi en varm sommernat.

# data[].attributes.body
https://vejr.tv2.dk/2023-07-31-juli-tangerer-rekord-som-den-vaadeste-juli-maaned-nogensinde-i-danmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis skolebørn landet over synes, at deres sommerferie i år har været særdeles våd, er det ikke så underligt.

Faktisk tangerer juli en rekord for den vådeste juli-måned nogensinde med 140,0 milimeter regn.

Det oplyser TV 2 Vejret mandag aften.

Rekorden blev målt i 1931, men dengang blev der ikke målt i decimaler, og derfor skal man op på 140,5 milimeter, før der er tale om en ny rekord, forklarer TV 2 Vejrets meteorolog Jonas Damsbo.

Ifølge Jonas Damsbo kan rekorden stadig nå at blive slået mandag aften.

- Der er et regnvejr, der nærmer sig landet i løbet af aftenen og hen mod midnat. Der er også stadig spredte byger rundt omkring, så samlet set kan den godt gå hen og blive slået, siger meteorologen.

Vejret har været fastlåst i en måned

Jonas Damsbo beskriver vejret de seneste uger som "en fastlåst situation", hvor landet har været ramt af et mere eller mindre konstant ustadigt vejr.

- Mens Sydeuropa har døjet med tørke og højtryk, har vi haft en vestenvindsstrømning i Nordeuropa, der har sendt den ene front ind over landet efter den anden, siger meteorologen.

Han siger, at regnbygerne har stået på siden begyndelsen af skolernes sommerferie og har været spredt over hele perioden.

Der har ifølge Jonas Damsbo kun været tre dage i juli uden regn. Omvendt har der også kun været få dage, der har været meget våde.

Den vådeste dag var 23. juli, hvor der faldt 21,1 milimeter regn.

- Vejret har været noget sløjere end normalt. Og middeltemperaturen for måneden generelt ligger på 15,9 grader, hvilket er en hel grad under det normale, siger Jonas Damsbo og tilføjer:

- Så det har ikke bare været en meget våd, men også en kold måned, vi har været vidne til.

Udsigt til mere stabilt vejr i næste uge

Denne uge markerer den sidste uge af skolernes sommerferie, og der er ikke udsigt til nogle store vejrmæssige ændringer.

- Til gengæld er der begyndt at komme tegn på, at der kan være noget stabilitet i sigte i næste uge. Det passer jo med, at de skal tilbage på skolebænken, siger meteorologen.

Mens juli har været særdeles våd, var maj og juni præget af tørke.

De store kontraster mellem meget tørre eller meget våde måneder er noget, man skal vænne sig til.

Forskning peger nemlig på, at der på grund af klimaforandringerne kan komme lange kontrastfyldte perioder om sommeren i Danmark, netop som man ser det nu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juli tangerer rekord som den vådeste juli-måned nogensinde i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er ikke udsigt til nogle store vejrmæssige ændringer denne uge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I nat er der en særlig årsag til at blive længe oppe eller stå op midt om natten. Især hvis man har interesse for at spotte lysende himmelfænomener som stjerneskud.

Perseiderne, som er en af de største meteorsværme, har kunnet ses siden 14. juli, men i nat bliver sværmen mest intens.

Got weekend plans? Look up on Aug. 12 for the best meteor shower of the year. 🌠

Weather permitting, you'll have the best view of the Perseids in the Northern Hemisphere between midnight and dawn, but early Perseids are already being spotted.

Tips: https://t.co/7pYT5e3BIO pic.twitter.com/FRcReTAb8c
- NASA (@NASA) August 10, 2023

Nattehimlen kan pryde med op til 100 stjerneskud i timen, idet Jorden skærer igennem meteorsværmen. De kan ses gennem hele natten.

Perseiderne er tættest på jordkloden omkring den 58. breddegrad. Det er kun 35 kilometer nord for Skagen.

En farverig meteorsværm

Meteorsværmen er rester af støv og sten fra kometen Swift-Tuttle, som har en 133 år lang cyklus rundt om Solen. Næste gang, at selve kometen kan ses fra Jorden, er omkring år 2125.

Denne meteorsværm gør sig dog ekstra særlig. Meteorerne kan nemlig være farverige på nattehimlen og kan efterlade længerevarende lysende spor efter sig.

Meteoerne flyver forbi blot 100 kilometer over jordoverfladen. Skulle en meteor falde ned og ramme jordoverfladen, vil den kaldes en meteorit.

Meteorid

Et stenobjekt i kredsløb omkring Solen. Er mindre end en asteoride - det vil sige typisk mindre end cirka 100 meter i diameter.
Meteor (stjerneskud)
Meteorid, der trænger ind i Jordens atmosfære og begynder at brænde under udsendelse af lys.
Bolide (ildkugle)
En ekstremt kraftig lysende meteor, der eksploderer i atmosfæren. Er typisk mere end dobbelt så lysstærk som Månen.
Meteorit
En meteor, der rammer Jordens overflade.

Her bliver mulighederne bedst

Netop i disse dage er månen i den aftagende fase, da der er nymåne 16. august. I nat svarer det til, at kun 14 procent af månen er oplyst.

Der er derfor gode betingelser for at se stjerneskuddene, da månen ikke vil lyse for meget op. Derudover vil det også være bedst at befinde sig uden for storbyerne, så himlen er så lidt oplyst som muligt.

Solen vil i aften gå ned mellem klokken 20.40 og 21.15.

Særligt i den sydvestlige halvdel af landet er der gode muligheder for at spotte Perseiderne. Her er der bedst chance for færrest skyer på himlen.

I løbet af nattetimerne vil der også komme flere huller i skyerne længere mod nord.

TV 2 Vejret bruger billeder fra danskerne i både vores vejrudsigter og til artikler her på hjemmesiden og vores app. Du kan indsende både billeder og video til TV 2 Vejret. Det gør du her.

Kigger man mod en nordlig til nordøstlig retning, vil meteoerne se ud til at brænde op mellem de to stjernebilleder Perseus og Cassiopeia. Men de kan også ses andre steder på himlen, så hold øje med hele nattehimlen.

Perseiderne vil fortsat være mulige at spotte på himlen til 1. september.

# data[].attributes.attachment_link.title
Se på himlen i nat - op til 100 stjerneskud i timen

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/world-europe-62810867

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Meat is very harmful to the environment. We cannot tell people that there is a climate crisis and encourage them to buy products that are part of it," Ziggy Klazes, a councillor from GroenLinks who drafted the motion, told the Trouw newspaper.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dutch city of Haarlem may be world's first to ban most meat ads

# data[].attributes.attachment_link.description
"Meat is very harmful to the environment. We cannot tell people that there is a climate crisis and encourage them to buy products that are part of it," Ziggy Klazes, a councillor from GroenLinks who drafted the motion, told the Trouw newspaper.

# data[].attributes.headline
Juli 2023, varmeste nogensinde målte måned. 

# data[].attributes.subject
Juli 2023, varmeste nogensinde målte måned. 

# data[].attributes.body
https://earthobservatory.nasa.gov/images/151699/july-2023-was-the-hottest-month-on-record

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
July 2023 was hotter than any other month in the global temperature record, according to an analysis by scientists at NASA's Goddard Institute for Space Studies (GISS).

"This July was massively warmer than any previous July and any previous month on record, which goes back to 1880," said GISS Director Gavin Schmidt. "This continues the long-term trend in dramatic warming that we have seen over the past four decades."

The map above depicts global temperature anomalies for July 2023. It shows how much warmer or cooler the Earth was compared to the baseline average from 1951 to 1980. Note that the deepest reds are at least 4° Celsius (7° Fahrenheit) above the monthly mean.

Parts of South America, North Africa, North America, and the Antarctic Peninsula were especially hot and experienced temperature anomalies around 4°C. But it was not unusually warm everywhere. Parts of the U.S. Midwest and northern Europe saw closer to average temperatures. Overall, July 2023 was 1.18°C (2.12°F) warmer than the average July between 1951 and 1980.

The warmer-than-usual July continues a long-term trend of warming, driven primarily by human-caused greenhouse gas emissions. July 2023 was 0.24°C (0.43°F) warmer than any previous July in NASA's record. And according to GISS temperature anomaly data, the top-five hottest Julys since 1880 have all happened in the past five years.

Extreme heat contributed to devastating wildfires and blistering heat waves in the Northern Hemisphere. "These changes that we're seeing in global temperatures are being reflected in real heat extremes that people are experiencing locally," Schmidt said. "We can say with some confidence now that the heat waves we are seeing in North Africa, the Middle East, the U.S. Southwest, China, and southern Europe are being directly impacted by the fact that the whole planet is warming."

The GISS team assembles its temperature analysis from surface air temperature data from tens of thousands of metrological stations and sea surface temperature data acquired by ship- and buoy-based instruments. This raw data is analyzed using methods that account for the varied spacing of temperature stations around the globe and for urban heating effects that could skew the calculations.

High sea surface temperatures contributed to July's record warmth. The map shows especially warm ocean temperatures in the eastern tropical Pacific, evidence of the El Niño that began developing in May 2023. Phenomena such as El Niño or La Niña, which warm or cool the tropical Pacific Ocean, can contribute a small amount of year-to-year variability in global temperatures. But these contributions are not typically felt when El Niño starts developing during the Northern Hemisphere's summer.

"One of the reasons this record is concerning is that the effects of El Niño on global temperatures normally have a several month lag and are felt in the winter and spring," said Schmidt. "Even though we have an El Niño developing now, the record warmth we are seeing is not yet related to that in a significant way. We expect to see the biggest impacts of the developing El Niño in February, March, and April 2024."

NASA's full temperature data set and the complete methodology used for the temperature calculation and its uncertainties are available here.
NASA Earth Observatory images by Lauren Dauphin, based on data from the NASA Goddard Institute for Space Studies. Story by Emily Cassidy.

# data[].attributes.attachment_link.title
July 2023 Was the Hottest Month on Record

# data[].attributes.attachment_link.description
Earth in July 2023 was 1.18°C (2.12°F) warmer than the average for the month, and warmer than any other month in the 143-year record.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Både piloten og passageren ombord på et sovjetisk kampfly overlevede, efter flyet søndag styrtede ned under et opvisningsshow i den amerikanske stat Michigan.

Piloten opdagede, at flyet mistede kraft - og herefter skød både piloten og en medpassager sig ud af flyet og landede sikkert med faldskærm, inden flyet ramte jorden.

Ifølge BBC har piloten fået alvorlige - men ikke livstruende - skader, mens passageren har fået mindre skader.

Flyet af typen MiG-23 nåede at svæve yderligere 152 meter, inden det ramte jorden tæt ved et lejlighedskompleks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lava strømmer fra vulkan i Island | Nyheder | DR

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/world-asia-66393515

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Raja Lumbanrau and Lorna HankinBBC World Service

# data[].attributes.attachment_link.title
Burning mangrove trees for a living: ‘I’d quit tomorrow if I could’

# data[].attributes.attachment_link.description
Indonesia’s mangrove forests are being felled to make charcoal - locals say they have to make a living.

# data[].attributes.body
https://jyllands-posten.dk/international/europa/ECE16342713/efter-jordskred-blev-flere-norske-omraader-evakueret/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uvejret, der både har ramt Danmark, Norge og Sverige, omtales i Norge som et ekstremvejr og har fået navnet Hans.

Der er brug for hjælp fra hele samfundet, hvis Norge skal komme igennem de seneste dages uvejr uden store konsekvenser.

Det sagde Aud Hov, der er politisk leder i en af landets kommuner, onsdag.

- Vi står i en krisesituation af nationale dimensioner.

- Folk er blevet isoleret i flere lokalsamfund, og nødberedskabet risikerer ikke at kunne komme frem til folk, der har brug for hjælp, lød det.

# data[].attributes.attachment_link.title
Efter jordskred blev flere norske områder evakueret

# data[].attributes.attachment_link.description
Evakueringer fortsatte sent onsdag flere steder i det sydlige Norge på grund af jordskred.

# data[].attributes.headline
"Hans" bliver endnu et resultat på klima forandringerne

# data[].attributes.subject
"Hans" bliver endnu et resultat på klima forandringerne

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Man skal næsten altid være påpasselig med at koble enkeltstående vejrfænomener direkte sammen med menneskeskabte klimaforandringer.

Alligevel er der "ingen tvivl om", at der er en stor sandsynlighed for, at det ekstreme vejr, som det Norge oplever, kan relateres til klimaforandringer skabt af mennesket.

Sådan lyder det fra Sebastian Mernild, der er professor i klimaforandringer og en af forfatterne bag FN's klimarapport.

Middelhavet er blevet varmet ekstremt meget op.

Eigil Kaas, Klimaforsker

Han peger på en sommer, der har stået på skovbrande, rekordhøje temperaturer, tørke og oversvømmelser over store dele af kloden.

- Det ligger godt i tråd med vores forståelse af et klima i forandring. Nu er turen så kommet til Nordeuropa. Turen er kommet til Sydnorge, siger han.

I det sydlige Norge har stormen Hans tvunget folk fra deres hjem, boliger er revet væk af de enorme regnmænger, og store områder er lagt under vand.

Det er måske klogt, for ifølge Sebastian Mernild er sommerens vejr - ikke mindst det, der har ramt Norge - bare "en forsmag" på, hvad fremtiden bringer.

Et hus og en campingvogn i Hemsedalen nordvest for Oslo blev revet med at de enorme vandmasser:

Varm luft fra Middelhavet

Spørger man Eigil Kaas, der er klimaforsker ved det Nationale Center for Klimaforskning ved DMI, vil han endnu ikke sætte lighedstegn mellem uvejret i Norge og menneskeskabte klimaforandringer.

Alligevel vil han gerne lufte sin og mange af sine kollegaers hypotese. Ifølge ham kan forklaringen være de meget høje temperaturer, som det sydlige Europa har lidt under denne sommer.

- Middelhavet er blevet varmet ekstremt meget op, siger han.

Og når varm luft fra Middelhavet møder køligere luft fra Vesteuropa, så dannes der gode forudsætninger for et meget kraftigt lavtryk - et vejr, der typisk byder på regn og blæst.

Et sådant vejrfænomen er ikke usædvanligt, og lignende kan sagtens være sket for eksempelvis 100 år siden. Alligevel skiller nutidens tilfælde sig ud, påpeger klimaforskeren.

- Dengang var det ikke nær så varmt, og derfor var der ikke så meget vand, som der har været nu, siger Eigil Kaas.

Eigil Kaas understreger, at det kræver grundige analyser, før en lignende konklusion kan laves over uvejret i Norge, men at hans teori er "en ganske valid hypotese".

Den norske statsminister fortæller her, at der ikke er nogen vej uden om. Det sydlige Norge skal sikres mod fremtidens vejr:

'For mange er det en påmindelse'

På et pressemøde i aftes understregede den norske statsminister, at borgerne i især den sydlige del af landet i langt højere grad skal polstres bedre til fremtidens ekstreme vejr.

Han har tidligere påpeget, at man i den østlige del af Sydnorge historisk ikke har bygget til store mængder nedbør.

- Det er noget, vi må vente os som følge af klimaforandringerne, lød det fra Jonas Gahr Støre til den fremmødte presse.

Ifølge Hans Cosson-Eide, der er redaktionsleder på klimaredaktionen hos norske NRK, så har det tidligere ikke fyldt meget for nordmændene, at de skal tilpasse sig fremtidens ekstreme vejr.

- Jeg tror, at nordmændene er blevet overrasket over det vejr, der er kommet. For mange er det her en påmindelse om, at klimaforandringerne også påvirker os, siger han.

Som beskrevet i artiklen har sommeren 2023 budt på ekstremt vejr over det meste af kloden. Nogle steder har kampen været mod tårnhøje temperaturer, mens det hos andre har været enorme regnmængder, der har sat sine udfordringer. Det kan du læse mere om her:

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaeksperter om ekstremt vejr i Norge: 'Endnu et resultat af et klima i forandring'

# data[].attributes.attachment_link.description
En varmere og varmere jordklode skaber forudsætninger for mere ekstremt vejr, påpeger eksperter.

# data[].attributes.headline
Nye målinger viser et rekordhøjt indhold af CO2 i atmosfæren

# data[].attributes.subject
Nye målinger viser et rekordhøjt indhold af CO2 i atmosfæren

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rettelse: Det er præciseret i artiklen, at opgørelsen handler om koncentrationen af CO2 i atmosfæren og ikke udledningen af CO2.

Der er nu mere CO2 i atmosfæren end nogensinde før i menneskets historie.

Det viser de seneste tal fra det amerikanske National Oceanic and Atmospheric Administration, NOAA. En myndighed, der observerer og måler forholdene i havet og i atmosfæren.

Målingerne viser, at indholdet af CO2 i atmosfæren nu er oppe på 417,06 ppm - parts per million. Det vil sige antallet af CO2-molekyler for hver million luftmolekyler.

Dermed rammmer det det højeste niveau, siden man begyndte at måle for 65 år siden. I følge IPCC, FN's klimapanel, har man ikke oplevet så højt et niveau i mindst to millioner år.

Samtidig var koncentrationen af metangas, der primært udledes af landbrug, olie og gas, sidste år den fjerdestørste, siden man begyndte at måle på gassen.

Det kommer i kølvandet på 2020 og 2021, hvor udledningen af metangas også satte rekorder.

Den sidste af de store menneskeskabte gasarter, nitrogenoxid, også kendt som lattergas, tager ligeledes sin tredjestørste stigning siden 2000.

'Ikke overraskende, men bekymrende'

Tallene kommer ikke bag på Sebastian Mernild, der er professor hos SDU og har været med til at udarbejde en af de seneste klimarapporter for FN's klimapanel. Men det ændrer ikke på et grundlæggende faktum.

- Det er ikke overraskende, men det er bekymrende, siger han.

Selvom udledningen af CO2 til atmosfæren ikke går helt så hurtigt, som det var tilfældet sidste årti, så skal vi, med den fart udledningen har lige nu, kigge langt efter Paris-aftalens mål om, at temperaturen ikke må stige mere end 1,5 grader sammenlignet med førindustrielt niveau.

- Det, vi forventer, er, at vi allerede inden for en 10-12-årig periode vil passere de her 1,5 grad, der er en del af Paris-aftalen, siger Sebastian Mernild.

Kigger vi frem mod udgangen af dette århundrede, vil vi skulle tage favntag med en langt større temperaturstigning.

- Noget af det, vi vurderede i FN's klimapanel, var, at som den nuværende politik er på området, så vil vi ende ud i en temperaturstigning på 3,2 grader i 2100.

Har den grønne omstilling ikke fået fat?

Men vi har jo oplevet et markant fokus på grøn omstilling de sidste mange år. Hvorfor kan vi ikke se det på vores udledning?

- S elvom vi jo herhjemme i vores lille land har meget mere fokus på vind og sol og andre vedvarende energiformer, er der er en stor dynamik i den store verden, som i endnu højere grad spiller ind.

- Når vi kigger ind i Kinas udledning, så er den næsten eksploderet siden år 2000 frem til i dag. USA's er godt nok faldet lidt, men en amerikaner udleder fortsat betydeligt mere, end en kineser. Indien er også begyndt at kravle deropad, siger Sebastian Mernild.

Han peger blandt andet på, at stigende levestandarder i Kina og Indien har hævet befolkningens forbrug.

- Men der er også mange store vestlige industrivirksomheder, der har udflyttet deres produktion til Indien og Kina, lyder det.

Påvirker også Danmark

Flere steder i verden er klimaforandringer allerede nu overordentligt tydelige.

Sidste sommer var Europa ramt af en voldsom tørke, i Afrika skaber klimaforandringerne flere sultkatastrofer, og kigger man sydpå i Europa, så er Spanien, allerede inden sommeren i år er startet, plaget af flere skovbrande.

Se billeder fra Spanien her:

Også i Danmark mærker vi allerede, at det bliver varmere og varmere. Og den udvikling vil fortsætte, hvis udledningen af drivhusgasser fortsætter.

- I Nordeuropa - som er den region, der gælder Danmark - kan man forvente en temperaturstigning på fem grader i forhold til 1850. Det vil give et varmere, men også vådere klima, og vil forventeligt betyde hyppigere oversvømmede landarealer, og kældre, der står under vand, fortæller Sebastian Mernild.

Hvad er næste skridt?

Tilbage står så spørgsmålet, hvad gør vi for at modvirke de katastrofale følger af klimaforandringerne?

Og vi har faktisk svaret - sådan da.

FN's seneste IPPC-klimarapport konkluderer nemlig, at det ikke kræver nye opfindelser, hvis vi skal holde temperaturstigningerne på under 1,5 grad i dette århundrede. Der findes allerede i dag "adskillige og effektive" måder at nedbringe udledningen af drivhusgasser.

Samtidig lyder det også fra FN's klimaråd, at der er "tilstrækkelig global kapital" - altså penge nok - til at gøre det. Nu skal pengene så bare afsættes til at begrænse klimaforandringerne.

Og spørger man Sebastian Mernild, ved han godt, hvor man bør bruge de penge.

- Nu er jeg jo selv ansat på et universitet, men det, det kræver, er, at vi investerer rigtig meget i forskning, så vi kan finde nogle alternativer til fossile brændsler, der er både billigere og bedre, siger han.

Så du ser det ikke som realistisk, at vi globalt set sænker vores energiforbrug ved at sænke vores krav til levestandard?

- Nej, det gør jeg ikke umiddelbart. Og det er skidesvært for i for eksempel Indien eller Kina, vil man jo gerne have vækst og samtidig trække folk ud af fattigdom og op i middelklassen. Og så forbruger man bare mere.

- Så det er jo storpolitik. Og skulle vi sige, "det må I ikke", når vi selv forbruger så meget?

# data[].attributes.attachment_link.title
Nye målinger viser et rekordhøjt indhold af CO2 i atmosfæren

# data[].attributes.attachment_link.description
'Ikke overraskende, men bekymrende', siger klimaforsker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Usædvanligt på de kanter

Ifølge Anders Brandt er det ikke usædvanligt, at tordenbyger i Mellem- og Sydeuropa også har hagl med sig. Det er dog alligevel ikke hverdagskost for norditalienerne, at haglene når størrelser, der svarer til tennisbolde.

- Det ser man meget sjældent. Et af de hagl, der faldt mellem Gardasøen og Venedig, blev målt til at have en diameter på 19 cm. Det er det største hagl nogensinde set i Europa, siger han.

Mens tordenbygerne påvirker livet for flere norditalienere, så er man i den sydlige del af landet plaget af temperaturer over 35 grader.

Betingelserne for, at der kan dannes store hagl, er dårligere i Danmark.

Anders Brandt, DR's vejrvært

Det kan virke paradoksalt, men det er faktisk netop de høje temperaturer i det sydlige Italien, der var medårsag til uvejret i nord.

- På grænsen til koldere luft over Nordvesteuropa blev der mandag aften og natten til tirsdag dannet kraftige regn og tordenbyger på frontzonen mellem de to luftmasser, siger Anders Brandt.

Det betød, at man hele vejen fra det nordvestlige Italien og Schweiz til Østrig, Slovenien og Kroatien blev ramt af de kraftige tordenbyger.

Hagl over Bulgarien og Rumænien

Uvejret har lagt sig i det nordlige Italien, men dele af Europa er fortsat ramt af skybrud og hagl - i går gjaldt det Bulgarien og Rumænien.

Ifølge Anders Brandt er der dog ikke noget, der tyder på, at der er udsigt til så voldsomt uvejr, som man oplevede i Norditalien tidligere på ugen.

Herhjemme er der heller ikke noget at frygte, melder vejrværten. Ifølge ham er de største hagl målt i Danmark op til fire centimeter i diameter - det svarer cirka til en golfbold.

Når haglene ikke vokser sig større i Danmark, så skyldes det, at der simpelthen ikke dannes så kraftige tordenbyger herhjemme, som man ser det i det sydlige Europa eller i USA.

- Dermed er opvindene i tordenbygerne ikke så kraftige - og betingelserne, for at der kan dannes store hagl, er derfor dårligere i Danmark, siger Anders Brandt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kæmpehagl har raseret i det nordlige Italien: 'Det ser man meget sjældent'

# data[].attributes.attachment_link.description
I den anden ende af landet kæmper indbyggere og turister mod tårnhøje temperaturer.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/udland/amerikansk-kystvagt-vragrester-fundet-naer-titanic-stammer-fra-forsvundet-ubaad

# data[].attributes.attachment_link.title
Amerikansk kystvagt: Vragrester fundet nær Titanic stammer fra forsvundet ubåd

# data[].attributes.attachment_link.description
Ubåden har været forsvundet siden søndag morgen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elbilisternes tankegang

Skal vi blive bedre til at få den optimale udnyttelse af grøn strøm, skal vi i højere grad planlægge efter, hvornår vi bruger strøm.

Det har mange tillært sig, efter højere elpriser gjorde det tydeligt, at der var forskel på, om vaskemaskinen var i gang, når der var billig strøm i elnettet eller ej.

Især el-bilisterne fremhæver chefkonsulent og energianalytiker ved Green Power Denmark Kristian Rune Poulsen.

De har nemlig stort fokus på, hvornår de sætter stikket i bilen, da der kan være omkring 50 kroners forskel på en fuld opladning.

- Nu har vi talt om grøn strøm i en del år, og nu er det her. Så nu er det altså de næste skridt med fokus på lagring og fleksibilitet. Det her er bare en forsmag på, hvad der kommer, siger han.

Overforbrug er en del af planen

Lige nu dækker vi kun en lille del af den ambition, der er for solceller opstillet i Danmark. På sigt skal de kunne producere 20 gigawatt.

- Og vi har lige rundet tre, siger Kristian Rune Poulsen, og fortsætter:

- Solceller er den billigste måde at få produceret en kilowatttime på, men selvom vi får power to x (En måde at lagre grøn energi på, red.), batterier og lader vores elbiler, så vil vi komme til at få en overproduktion om sommeren, forklarer han.

Selvom det nuværende niveau af solceller er tilstrækkeligt til, sammen med snurrende vindmøller, at dække elforbruget i perioder af sommeren, så skal vi også have opbygget så mange vindmøller, at der i de solfattige vintermåneder kan hives nok energi ud af himlen til, at vi kører på grøn strøm.

- Man skal huske hele året, og det slår ekstra meget igennem nu her på grund af vejret. Maj er faktisk den bedste måned, derfor kommer rekorderne der, siger han.

Sommermånederne er udfordret af, at det er for varmt til, at solcellerne optimalt kan producere strøm. Både fordi elektronikken er mere effektiv ved lavere temperaturer, men også fordi, der i nogle tilfælde skal bruges energi på at køle dem ned.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solrigt sommervejr gav mere strøm, end vi kunne bruge

# data[].attributes.attachment_link.description
I weekenden nåede den grønne strømproduktion over 100 procent af Danmarks elforbrug.

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/science-environment-66387537

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Georgina Rannard, Mark Poynting, Jana Tauschinski, Becky Dale

# data[].attributes.attachment_link.title
Ocean heat record broken, with grim implications for the planet

# data[].attributes.attachment_link.description
The oceans are a vital regulator for the climate and our weather but are rapidly heating up.

# data[].attributes.headline
Naturbrande, hedebølger, og oversvømmelser: Klodens ekstreme juli-vejr 

# data[].attributes.subject
Naturbrande, hedebølger, og oversvømmelser: Klodens ekstreme juli-vejr 

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/vejret/naturbrande-hedeboelger-og-oversvoemmelser-saadan-har-det-ekstreme-juli-vejr-ramt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juli var kun få dage gammel, før de højeste, globale gennemsnitstemperatur nogensinde blev målt.

Og så var juli ligesom i gang.

- Det ekstreme vejr, som har påvirket millioner af mennesker i juli, er desværre det barske resultat af klimaforandringer - og kun en forsmag på, hvad der venter os, sagde generalsekretæren for Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO), Petteri Taalas, den 27 juli.

I juli blev der målt 48,9 grader i Death Valley i Californien i USA. Det var den varmeste nat nogensinde registreret globalt.

Verdenshavene er også blevet varmere i juli. 38,43 grader celsius - samme temperatur som et typisk spabad - blev eksempelvis målt på havet ved Manatee Bay i Everglades-nationalparken i den sydlige del af delstaten Florida i USA.

Mange steder i verden ventes den ekstreme varme at fortsætte ind i august.

Juli blev den varmeste måned nogensinde målt på kloden.

Ifølge World Weather Attribution bliver hedebølger af julis omfang mere almindelige med tiden, hvis ikke udledningen af drivhusgasser sænkes.

Klimaforandringerne er her. Det er skræmmende. Og det er kun begyndelsen. Den globale opvarmnings æra er slut, og den globale kognings æra er her, sagde FN's generalsekretær, António Guterres, i torsdags. (Kilder: DR, Ritzau)

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturbrande, hedebølger og oversvømmelser: Sådan har det ekstreme juli-vejr ramt kloden

# data[].attributes.attachment_link.description
Julis rekordvarme og voldsomme vejr er kun en forsmag på, hvad der venter vores jordklode, mener eksperter.

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/world-us-canada-66505659

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Montana judge has sided with 16 young activists finding that the state violated their right to a "clean and healthful environment", which the state constitution guarantees.

The plaintiffs, between ages five and 22, alleged the state's pro-fossil fuel policies contributed to climate change.

Similar cases have been brought forward by other youths, but this was the first case to go to trial.

The state attorney general plans to appeal the ruling.

Montana has piercing blue skies that appear bigger and brighter than just about anywhere else in the country. With its tall mountain ranges that open onto vast green fields, it gives 360 degrees of picture-perfect views.

"It's wonderful being able to grow up here. And it's such a beautiful place," Rikki Held, the 22-year-old lead plaintiff in the lawsuit, told the BBC earlier this summer.

She grew up on a sprawling 7,000-acre ranch in Broadus, Montana. Learning about climate change in school, Held thought it was something that impacted polar bears and ice caps far away from her home. But over the last several years, she says she's seen worsening flash flooding, droughts, and wildfires that have negatively impacted crops and livestock on her family's ranch.

Held felt she had no choice but to get involved with climate advocacy groups, like "Our Children's Trust" an Oregon based non-profit, which has sued state governments on behalf of youth in all 50 states.

"[The state is] permitting and promoting a fossil-fuel based energy system, and that's contributing to climate change emissions," Held said. "It goes against some of our basic rights that are written in our constitution."

Citing a 50-year-old clause in the constitution that guaranteed the "state and each person shall maintain and improve a clean and healthful environment in Montana for present and future generations", the lawsuit targeted a 2011 state law that made it illegal for environmental reviews to consider climate impacts when deciding on new projects, like building new power plants.

On Monday, District Court Judge Kathy Seeley found the state's approval process for fossil fuel permits is unconstitutional, as it does not evaluate the effects of greenhouse gas emissions.

"Montana's emissions and climate change have been proven to be a substantial factor in causing climate impacts to Montana's environment," wrote Judge Seeley. "Plaintiffs have proven that as children and youth, they are disproportionately harmed by fossil fuel pollution and climate impacts."

Julia Olson, the lead attorney for Our Children's Trust, called it a "huge win for Montana, for youth, for democracy, and for our climate".

"More rulings like this will certainly come."

Similar cases will soon be heard in several other states, including Hawaii, Utah and Alaska, as well as in countries like Australia, New Zealand, Pakistan, Colombia and Uganda.

Kian, another young plaintiff, said in a statement: "We are heard! Frankly the elation and joy in my heart is overwhelming in the best way."

The lawsuit has divided Montanans between the treasures below ground and the environment above.

Montana holds 30% of the country's recoverable coal reserves and produces the fourth-most coal among the US states.

It brings in millions and millions of dollars of revenue every year for the state and jobs in the coal industry pay 30% more than the median income in the state. The lawsuit has proved especially contentious with the many Montanans who work in the coal industry.

About 112km [70 miles] northwest of Held's family farm is the small mining town of Colstrip, which sits in the shadows of the tall smokestacks of one of the state's biggest power plants. In Colstrip, everyone knows everyone, and everyone lives and breathes coal.

Joe Navasio worked as a miner for 40 years in the town. He moved to Colstrip before the coal boom in the 1970s and helped build it into the community that it is today. Take away coal, according to Joe, and there will be nothing left.

"This whole town was designed for one thing," he exclaimed. "To provide the northwest with electricity. If you want to turn your lights on, you need us."

Mr Novasio sees climate change as a global issue that can't be solved in Montana.

"We are a pittance of the problem," he said. "You can't measure us against the rest of the world."

Mr Novasio sees the climate case as an example of environmental groups using children to push forward their agenda

"I haven't seen one solution," he said, speaking about the court case. "What about those poor kids in Colstrip? What about them? What about their parent's jobs? I don't see anybody running to our rescue."

The state is currently appealing the ruling. If the judge's decision is upheld, the state legislature will have to redraft its environmental review policies to take climate change into consideration for future power projects.

Emily Flower, spokesperson for Montana Attorney General Austin Knudsen, called the ruling "absurd".

"Montanans can't be blamed for changing the climate - even the plaintiffs' expert witnesses agreed that our state has no impact on the global climate," Ms Flower said.

During the trial in June, the 16 plaintiffs presented evidence that carbon dioxide emissions contribute to hotter temperatures and more wildfires, which in turn is harming their physical and mental health.

The state argued that even if Montana stopped producing carbon dioxide, it would not stop the acceleration of climate change since other states and countries still contribute to fossil fuel emissions.

# data[].attributes.attachment_link.title
Judge sides with 16 activists in Montana climate case

# data[].attributes.attachment_link.description
They alleged the state's pro-fossil fuel policies violated their right to a healthy environment.

# data[].attributes.headline
Juli er officielt den varmeste måned nogensinde målt

# data[].attributes.subject
Juli er officielt den varmeste måned nogensinde målt

# data[].attributes.attachment_link.title
Juli er officielt den varmeste måned nogensinde målt

# data[].attributes.attachment_link.description
Jo varmere, det bliver, jo større risiko er der for, at der opstår uoprettelige skader på klimaet.

# data[].attributes.headline
Tyfon har ramt Japan: En kvart million indbyggere bør søge i sikkerhed

# data[].attributes.subject
Tyfon har ramt Japan: En kvart million indbyggere bør søge i sikkerhed

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/seneste/tyfon-har-ramt-japan-en-kvart-million-indbyggere-boer-soege-i-sikkerhed

# data[].attributes.attachment_link.title
Tyfon har ramt Japan: En kvart million indbyggere bør søge i sikkerhed | Nyheder | DR

# data[].attributes.body
https://www.bbc.com/news/world-asia-china-66458546

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ten-year-old Miao Chunyou screamed for her mum as she disappeared into a brown torrent that had engulfed western Beijing.

The strong currents ripped Miao from her father's grip as floods, triggered by incessant rains, chased the family of three to the roof of a neighbour's house.

Her mother, clinging to a tree branch, watched helplessly. That was the last time she saw Miao. More than 10 days have passed but the couple has heard no news about their daughter.

"It was like a scene from a movie, with huge, furious waves," Miao's mother tells the BBC. She only shared her last name, Chang.

China is no stranger to floods, but July saw a trio of typhoons from the Pacific Ocean over three weeks, which exacerbated seasonal monsoon rains. Two of the three made landfall in the country, including super typhoon Doksuri, which churned slowly over large areas of north-west China for several days, inundating Beijing and surrounding provinces such as Hebei. That week, the Chinese capital experienced the most rainfall in 140 years.

Sixty-two people have so far been confirmed dead in the deluge - 33 from Beijing and 29 from neighbouring Hebei province.

Miao was swallowed by water "as high as two adults, one standing on the other", her mother says. "Villagers in their 70s or 80s said they had never seen floods this big in their lives."

She says that it had been raining heavily until July 30, when the downpour eased. The family believed the worst had passed, but stayed home, worried that going outside could expose them to mudslides.

But the following morning "the rain came down heavily", Ms Chang said. As water rapidly filled the house, she and her husband tried to pump it out. But within half hour, flood water and mud smashed through the front wall.

Mr Chang is a migrant worker and spends much of the year in Beijing, where he sells spices. His wife and daughter were visiting him from Henan when the rains began. The three had mostly been apart during years of zero-Covid rules, and this was had been a much-awaited reunion. They had planned to visit Tiananmen square the day they lost Miao to the flood.

Ms Chang and her husband adopted Miao as a baby. They have two older sons, 27-year-old twins, who were back home in Henan province in central China when the flood hit. Distraught at what happened to their sister, one of them is unable to even speak, Ms Chang says.

China's flood control system allows for water to be diverted from major cities like Beijing, Shanghai and Tianjin to surrounding areas. During the floods, Hebei's Party Secretary Ni Yuefeng proudly declared that his province would act as a "moat" to protect Beijing, stirring anger among his constituents, who said the speed with which the flood waters hit caught them by surprise.

Wan, who wished to reveal only his last name, lives in Beijing but was alerted to a distress message on WeChat on 2 August. The mountain village of Tangjiazhuang in Hebei province, where his family lives, was hit by a landslide two days earlier.

It had cut off the village of 2,000 mostly elderly people. Some families had gathered there for the cool highland weather because parts of China had sweltered in heat waves before the typhoons brought deadly rains.

Mr Wan says he rushed to Tangjiazhuang with his wife to rescue their relatives. But they were stopped at a neighbouring village by neck-deep water. Undeterred, they took an alternate route that involved a an uphill three-hour hike. The terrain caused him to slip and twist his ankle.

"When we finally got there, all we saw was an ocean, with nothing left," Mr Wan's wife recalls.

Rescuers reached Tangjiazhuang on 3 August, three days after the landslide, and a day after the Wan couple found the village where their family had been in ruins. Local authorities counted 10 people dead and 18 others missing. Mr Wan, citing anecdotal reports, says the death toll is likely higher than official tallies.

Mr Wan says seven of his relatives are either dead or missing, including his two nephews, aged seven and four. He reads out their names: "Wan Hanying, my second uncle, Li Shulan, my second aunt, Wan Hechun, my third uncle, Jing Zhizhen, my third aunt, Wan Gongle, my sister, her children, Li Jiaqi and Li Jiaxin."

China's state-run media, which has released death tolls outside Beijing over several days, has focused on the rescue efforts, with headlines such as: "There is a sense of security called the People's Liberation Army" and "Shandong rescue team work in floods, starving, with hands shaking uncontrollably from the cold".

But that did not stop those on social media form noticing that President Xi Jinping did not visit any of the sites where disaster struck, unlike his predecessors. He did call for an "all-out" flood rescue effort, a message that was carried prominently on state media.

Instead on 31 July, as parts of north-east China were submerged, and Miao was swept away, Mr Xi attended a ceremony in Beijing to promote generals in the Central Military Commission.

Mr Xi could be asserting his status as a princeling, or someone born to a Communist Party official, says Dr Ming Xia, a professor of political science and global affairs at the City University of New York.

"He draws more legitimacy from the revolutionary tradition and does not urgently seek to derive some legitimacy from public opinion, as his predecessors Hu Jintao and Wen Jiabao, who were born into ordinary families, did."

As the floods receded, people have begun piecing their lives back together, shovelling mud out of their homes, and washing clothes and appliances that have turned brown. But scientists say climate change will spawn stronger, more frequent typhoons like Doksuri.

For Mr Wan, it is all too much. "The mountain still has fissures and future dangers are certain," he says. "We definitely won't live there anymore."

# data[].attributes.attachment_link.title
China floods: The families torn apart by 'huge, furious waves'

# data[].attributes.attachment_link.description
Survivors recall seeing their relatives disappear in muddy torrents spawned by incessant rains.

# data[].attributes.headline
Ny løsning skal bremse flodbølger af plastik

# data[].attributes.subject
Ny løsning skal bremse flodbølger af plastik

# data[].attributes.body
https://verdensbedstenyheder.dk/nyheder/ny-loesning-skal-bremse-flodboelger-af-plastik/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den halvtreds meter brede og otte meter høje barriere kunne ikke klare presset. Det var ellers meningen, at stålstolperne og det kraftige metalnet skulle opfange og bremse plastikaffald i floden Rio Las Vacas i Guatemala. Men affaldsmængden var simpelthen for stor.

På de fleste dage flyder der en jævn strøm af plastikaffald ud gennem floden. Men når et stort tropisk regnvejr rammer, er det pludselig en helt anden situation. Den før så søvnige flod svulmer op, og store affaldsbunker og hele lossepladser langs floden bliver revet med af vandmasserne. Effekten er dramatisk og er blevet sammenlignet med en 'tsunami' af plastik.

Da plastikflodbølgen ramte metalnettet, stoppede det hurtigt til, så vandet i floden blev dæmmet op. Men kraften i det strømmende vand var for stor og pressede sig igennem spærringen. Ingeniørerne fra organisationen Ocean Cleanup kunne kun se skuffede til, mens flodbølgen af vand med tonsvis af plastikaffald fortsatte ud mod havet. Sådan endte organisationens pilotprojekt i Guatemala med fiasko sidste år.

Trods skuffelsen har Ocean Cleanup ikke givet op endnu. De er nu i gang med at bygge en ny prototype, hvor de opsætter to barrierer efter hinanden. Første barriere skal opfange hovedparten af affaldet, men vil have langt større huller end første prototype havde. På den måde kan det meste af vandet slippe igennem, så barrieren ikke bliver overvældet. En del af affaldet vil dog også slippe igennem de større huller, så der bliver opsat en yderligere barriere længere nede af floden, hvor nettet er mere fintmasket.

Plastikfangermaskiner kan kun løse en del af problemet

Organisationen Ocean Cleanup, med den unge hollænder Boyan Slat i spidsen, blev oprindeligt verdenskendt for idéen om at bruge en kæmpe plastikfanger til at opsamle plastikaffald midt ude i Stillehavet. Det projekt kører stadig, men efterhånden har organisationen fået større fokus på at fange plastikken i verdens floder, før skraldet ender i havet.

I store, rolige floder har det vist sig at være ret effektivt at fange skrald med plastikfangermaskiner, der bliver udsat i flodløbet. Hver maskine ligner en båd, der er fortøjet til bredden med en lang 'arm', der flyder på overfladen af vandet. Armen blokerer for flydende plastik, og strømmen så fører så affaldet hen til maskinen, der automatisk samler det op og smider det i en container. I floden Las Vacas er det dog ikke muligt at bruge disse maskiner, fordi floden er for vild og omskiftelig.

I stedet håber Ocean Cleanup, at den nye dobbelte barriere vil vise sig effektiv. Men selvfølgelig ville det være langt bedre at forhindre, at skraldet overhovedet ender i floden, end at skulle indfange det bagefter.

Sideløbende med at udvikle nye barrierer har organisationen derfor også indgået en samarbejdsaftale med Guatemala City, hvor de sammen vil undersøge muligheder for at bekæmpe plastikforureningen. Det vil kræve både politisk vilje, investeringer i affaldshåndtering og en kulturændring i et land, hvor mange mennesker er fattige og ofte ser floder som en nem og billig måde at slippe af med affald.

Video: Se plastikflodbølgen ramme muren

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny løsning skal bremse flodbølger af plastik

# data[].attributes.attachment_link.description
Den halvtreds meter brede og otte meter høje barriere kunne ikke klare presset. Det var ellers meningen, at stålstolperne og det kraftige metalnet skulle opfange og bremse plastikaffald i floden Rio Las Vacas i Guatemala. Men affaldsmængden var simpelthen for stor. På de fleste dage flyder der en jævn strøm af plastikaffald ud gennem floden.

# data[].attributes.headline
Hvorfor har der været hedebølge i Europa?

# data[].attributes.subject
Hvorfor har der været hedebølge i Europa?

# data[].attributes.body
https://climate.copernicus.eu/european-heatwave-july-2023-longer-term-context

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Europe is experiencing some of the hottest temperatures of summer 2023 so far, as a 'heat dome' expands over the southern half of the continent. This weather pattern allows a warm air mass to build up under a high-pressure system, creating stable and dry conditions.

It is thought that Europe is currently experiencing the peak of this heatwave, with parts of Greece, eastern Spain, Sardinia, Sicily and southern Italy seeing temperatures above 45°C at the start of this week.

Contributing factors - high pressure and warm air transport

The current extreme heat is due to an anticyclone, a high-pressure system, that is dominating the upper atmosphere over southern Europe. As well as compressing and warming air, high-pressure systems are associated with reduced cloud cover, allowing more solar radiation to reach the ground. This allows for substantial heating of Earth's surface by the sun, heat which then moves upwards into the atmosphere. The long days and short nights of summer mean that this heating effect is maximised.

Large scale winds, advection, blowing hot air for example from northern Africa into Europe, can also contribute to heatwaves. For the current heatwave this factor seems to be less important.

Another possible influence on Europe's current weather is the Atlantic Ocean heatwave that was reported on by the Copernicus Climate Change Service (C3S*) in early July. During June, and into the start of July, the Atlantic Ocean has been warmer than average across most of its basins, especially near North America and Europe. While atmospheric circulation can affect the ocean, the opposite is also true. For example, ocean heatwaves can affect atmospheric circulation patterns and can also warm up the airmasses above them. Sea surface temperature anomalies in the eastern North Atlantic have reduced since the exceptional peak in June, but marine heatwaves continue in parts of the region.

Sea surface temperature anomaly (°C) for the month of June 2023, relative to the 1991-2020 reference period. Data source: ERA5. Credit: Copernicus Climate Change Service/ECMWF.

If the heat dome isn't disrupted, it is possible that Europe could face more episodes of extreme heat this summer unless a major shift occurs in the general atmospheric circulation.

Heat stress is the impact the environment has on the human body, accounting for temperature, humidity, wind speed and other factors. Data for summer 2023 up until 15 July show that large parts of southern Europe have already seen up to 10 days of 'very strong heat stress', and parts of southern Spain have experienced up to 30 days of 'very strong heat stress'. Last year, southern Spain saw 50-60 days of very strong heat stress, and in some small areas, up to 70 days, over the whole summer. This region has already seen some days with 'extreme heat stress' so far this summer, and it is likely that the data will show that parts of southern Europe experienced 'extreme heat stress' during the most recent heatwave.

Across Europe, there is an upward trend in the number of days in summer during which the maximum heat stress falls within the categories of 'strong' and 'very strong'. In southern Europe, there is also an increase in the number of days with 'extreme heat stress'. Here, summer 2022 had the highest number of days with 'very strong heat stress' in a record that goes back to 1950.

"In the longer term, as the climate warms, Europe is seeing an increasing number of summer days with 'very strong heat stress', and in southern Europe, an increasing number of days with 'extreme heat stress'. A recent study in Nature Medicine indicated that more than 60,000 people in Europe lost their lives due to the extreme heatwaves last summer," explained Carlo Buontempo, Director of C3S.

Percentage of days during summer with 'very strong heat stress' (UTCI between 38 and 46°C) in southern Europe, from 1950 to 2022. Data source: ERA5-HEAT. Credit C3S/ECMWF.

As well as affecting health, weather conditions have an impact on the likelihood of wildfires. During this heatwave, such conditions have mostly affected the Iberian Peninsula, Northern Morocco, and Algeria. There have been high nighttime temperatures in these regions, remaining above 22°C for most nights during this heatwave. Low relative humidity, with values below 20-10% in parts of southwestern Europe, has allowed for poor moisture recovery overnight.

The Fire Weather Index (FWI) is a meteorologically based index used worldwide to estimate fire danger. Values have been around 80, classified as 'very extreme' by the Copernicus Emergency Management Service. This follows a year with the second-largest wildfire burnt area on record, with over 900 000 ha estimated to have burnt across the EU countries in 2022.

Persistent drought and extreme temperatures throughout the summer months resulted in a substantial increase in the number of days with FWI above 50 in southwestern areas, classified as 'extreme' fire danger.

Long-term trends in temperatures

Temperatures for Europe as a whole show long-term warming trends for both annual and seasonal averages. The annual temperature for 2022 was the second warmest on record for Europe, and was 0.3°C cooler than 2020, the warmest year on record. The ten warmest years on record for Europe have all occurred since 2000, and the five warmest years have all occurred since 2014. Summer 2022 was the warmest on record, by a large margin, at 1.4°C above average.

The average temperature over European land was only a little warmer in the early 1980s than it had been a hundred years earlier but has risen sharply over the past forty or so years. The average value for the last five years is around 2.2°C higher than typical values for the latter half of the 19th century. This temperature increase for Europe is about 1°C larger than the corresponding increase for the globe as a whole. Europe has also warmed faster overall than any other continent in recent decades.

European air temperature over land - anomalies for summer (JJA) 1950-2022, relative to the average for the 1991-2020 reference period. Data source: ERA5, E-OBS. Credit: C3S/ECMWF/KNMI.

While the current heatwave is expected to last until around 26 July, another period of extreme temperatures may follow if the heat dome persists. C3S seasonal forecasts also predict that well-above-average temperatures are likely to continue across Europe until the end of summer, with the exception of southeastern parts of the continent where large uncertainty leaves the probability for extreme conditions close to average.

"C3S is monitoring the evolution of the season. June was the warmest on record for the globe as a whole, and the first 15 days of July have been the warmest 15 days on record. This means that the chance of having a record-breaking summer for the globe is not remote," said Carlo Buontempo. "Without a dedicated study we can't say how much more likely the current heatwave has become as a consequence of climate change, but it could be seen as part of a global pattern. For instance, the Intergovernmental Panel on Climate Change stated that "every additional 0.5°C of global warming causes clearly discernible increases in the intensity and frequency of hot extremes, including heatwaves (very likely)".

ECMWF forecasts are updated four times a day and the latest can be found through the open charts website.
*C3S is implemented by the European Centre for Medium-Range Weather Forecasts with funding from the European Commission.

# data[].attributes.attachment_link.title
The European heatwave of July 2023 in a longer-term context

# data[].attributes.attachment_link.description
Europe is experiencing some of the hottest temperatures of summer 2023 so far, as a 'heat dome' expands over the southern half of the continent. This weather pattern allows a warm air mass to build up under a high-pressure system, creating stable and dry conditions.

# data[].attributes.body
https://eol.jsc.nasa.gov/ESRS/Disasters/ShowIDCTracking.pl#2023

# data[].attributes.attachment_link.description
The International Charter aims at providing a unified system of space data acquisition and delivery to those affected by natural or man-made disasters. NASA works with the USGS to acquire remote sensing imagery of areas around the world affected by these disasters. For more information, check out th…