# data[].attributes.body
Hvilken av de strukturell organiseringene av domstolene i (Norge, Tyskland, Finland) er «best» med tanke på økonomiske hensyn overfor en privat part? Både der partsforholdet er to private mot hverandre, og privat mot offentlig

# data[].attributes.body
Er den samiske rettskulturen en del av den nordiske rettskulturen?

# data[].attributes.body
Hvilken betydning har skillet mellom civil law og common law når common law i dag går mer i retning av å kodifisere rettskilder. Eksempel (Company law 2006 i UK)

# data[].attributes.body
Vil dere si at det finnes en felles europeisk (EMD) rettskultur på menneskerettighetenes område? Ut ifra et naturrettslig synspunkt, kan man hevde at denne rettskulturen er universal?

# data[].attributes.body
Hvordan er spesialiseringen ulik i de andre nordiske landene som Sverige og Finland sammenlignet med Norge?

# data[].attributes.body
Vil dere si at det finnes en felles europeisk rettskultur?

# data[].attributes.headline
Dere (samt de tyske gjesteforeleserene fra forrige uke) høres veldig kritiske ut til å ha en generell domstol. Finnes det noen klare fordeler med å ha ett domstolhierarki? 

# data[].attributes.subject
Dere (samt de tyske gjesteforeleserene fra forrige uke) høres veldig kritiske ut til å ha en generell domstol. Finnes det noen klare fordeler med å ha ett domstolhierarki? 

# data[].attributes.body
Er det en sammenheng mellom nordmenns generelt store tillit til myndighetene og det at vi i Norge ikke har spesialiserte domstoler (inkl. forvaltningsdomstoler)?

# data[].attributes.body
Skjønner fortsatt ikke hva forskjellen mellom det rettslige havet og den rettkulturelle modellen? Hva er de, og når skal vi bruken den ene fremover den andre?

# data[].attributes.body
Vil EU/EØS føre til en mer sammensveiset nordisk rettskultur? Og hvordan påvirker internasjonalt samarbeid norsk forvaltningsrett?

# data[].attributes.body
Hvis jeg har forstått det riktig har dommere i Sverige en rolle i lovgivningsprosessen ved at de blant annet gjør en granskning av lovforslaget opp mot gjeldende rett. I Norge ville man kanskje sett det som litt problematisk å gi dommere (eller den dømmende makt) noe å si under lovgivningsprosessen mtp maktfordelingsprinsippet. Kan dere dere kanskje forklare denne forskjellen, og si noe om hvorfor det eventuelt ikke anses som problematisk å trekke inn dommerne i lovgivningsprosessen i Sverige?

# data[].attributes.body
Finnes det en felles nordisk rettskultur?

# data[].attributes.body
Kan dere vær så snill ta opp de neste spørretimene og? Liker veldig å se de igjen, da jeg henger bakpå med pensum.

# data[].attributes.body
Kjapt spørsmål: vil ikke en forvaltningsdomstol være en form for spesialdomstol?

# data[].attributes.body
Please ta opptak av spørretimene!

# data[].attributes.body
Please ta opptak av spørretimen!

# data[].attributes.body
Blir det opptak av spørretimen?

# data[].attributes.body
Litt høna og egget-spørsmål: er det så stor tillit til domstolene i Norge fordi de er pragmatiske, eller er det heller sånn at domstolene kan være pragmatiske fordi det er så stor tillit?

# data[].attributes.body
I en konkret oppgave, hvordan behandler man dette med common law og civil law? Er det vanlig at vi analyserer ut fra begrepene, eller regnes det som et så "dårlig" skille at det ikke er så aktuelt?

# data[].attributes.body
Hva vil dere trekke frem som den største forskjellen mellom norsk og svensk rettskultur?

# data[].attributes.headline
Spørsmål om overprøving av forvaltningsvedtak 

# data[].attributes.subject
Spørsmål om overprøving av forvaltningsvedtak 

# data[].attributes.body
Dere snakket om overprøving av forvaltningsrettslige vedtak og brukte forholdsmessighet og ikke-diskriminering som eksempler (noe Norge ikke hadde slik jeg forstod dere). Men i Norge finner man vel alle disse prinsippene i læren om myndighetsmisbruk?

# data[].attributes.body
Hva vil dere trekke frem som den største forskjellen mellom norsk og finsk rettskultur?

# data[].attributes.body
Det har blitt fremhevet at den rettskulturelle modellen og det rettslige havet har ulike formål. Kan dere forklare mer konkret hva disse formålene er, og/eller hvordan man skal forklare dette i en oppgave? (f.eks. med dagens tema som eksempel)

# data[].attributes.body
Hva synes dere er det mest oppsiktsvekkende eller interessante ved norsk rettskultur som har kommet til syne gjennom domstolshåndteringen av koronapandemien?

# data[].attributes.body
Spørsmål om modellene: i deres øyne, er det mest hensiktsmessig å bruke den rettskulturelle modellen og det rettslige havet samlet eller helt separat?

# data[].attributes.body
Er det mest vanlig å snakke om nordisk rett som én eller flere rettskulturer?