# data[].attributes.body
Kā efektīvi risināt un mazināt nelegālo migrantu plūsmu uz Latviju caur Baltkrieviju, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un starptautiskās saistības?

# data[].attributes.body
• "Noteikti ir vērojams pieaugums, jo īpaši uz robežas ar Latviju, pēdējo dienu dati ir patiešām pārsteidzoši, katru dienu ir vairāk nekā 100 mēģinājumu nelikumīgi šķērsot Baltkrievijas - Latvijas robežu," paziņoja Lietuvas Valsts robežsardzes dienesta vadītājs Rustams Ļubajevs žurnālistiem Salčininku rajonā Baltkrievijas pievārtē(TVNET, 2023).

Pieaugot nelegālo migrantu plūsmai, augustā Baltijas valstu un Polijas iekšlietu ministri vienojās nepieciešamības gadījumā slēgt valstu robežu ar Baltkrieviju un Krieviju(Laganovskis, 2023).

Latvija nav gatava lielāka skaita migrantu uzņemšanai, kuriem ir tiesības uz patvēruma lūguma izskatīšanu. Esošo izmitināšanas centru kapacitāte ir gandrīz izsmelta. Var nākties migrantus izmitināt teltīs(Laganovskis, 2023).

Šogad no valsts robežas nelikumīgas šķērsošanas atturētas 8168 personas, bet pērn visa gada laikā tādu bija 5260(Laganovskis, 2023).

“Sargs.lv” jau vēstīja, ka situācija uz Latvijas un Baltkrievijas robežas sāka saasināties 2021. gadā, kad, atbildot uz Eiropas Savienības un NATO valstu noteiktajām sankcijām par 2020. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanu rezultātu viltošanu un pēcāk sekojošo mierīgo iedzīvotāju protestu demonstrāciju brutālu apspiešanu, pašpasludinātā Baltkrievijas vietvalža Aleksandra Lukašenko režīms organizēja apzinātu hibrīduzbrukumu Latvijai, Lietuvai un Polijai, kā ieroci izmantojot migrantus no Tuvo Austrumu valstīm(sargs.lv, 2023).

# data[].attributes.body
1. Valsts finansēs robežsardzi, lai tie varētu uzlabot robežkontroli un tehnoloģijās iespējas pie robežas, lai palielināt robežu drošību, kas ir svarīga, lai novērstu nelegālo migrāciju, cilvēku tirdzniecību, terorisma draudus un citus noziedzīgus pārkāpumus, kas var rasties, ja robežas nav pienācīgi kontrolētas.

2. Veidot starptautisko sadarbību reģionālā un globālā līmenī migrācijas plūsmu pārvaldībai, jo migrācija bieži vien pārkāpj valstu robežas, tāpēc tās efektīva pārvaldība prasa starptautisku pieeju. Sadarbība reģionālā un globālā līmenī ļauj valstīm izstrādāt kopīgus standartus un procedūras, lai efektīvi kontrolētu migrācijas plūsmas, neaizskarot cilvēku tiesības un cieņu.

3. Atbalstot, dodot ziedojumus izcelsmes valsti, šajā gadījumā Baltkrieviju, var samazināties migrācijas spiediens un uzlaboties ekonomiskā situācija šajās valstī. Atbalsts izcelsmes valstij var veicināt migrācijas kanālu dažādošanu, ļaujot cilvēkiem atrast iespējas un risinājumus savā dzimtenē, nevis meklēt tikai migrāciju kā vienīgo izvēli. Tas var samazināt migrācijas spiedienu un palīdzēt izvairīties no nelegālās un riskantas migrācijas.

# data[].attributes.body
1. Uzlabota robežkontrole var samazināt nelegālo migrāciju un uzlabot drošību Latvijas iedzīvotājiem. Labāka robežkontrole var uzlabot drošību robežas apgabalos, kas ir svarīgi, lai novērstu negadījumus un nelegālās darbības, kas var ietekmēt vietējos iedzīvotājus un ekonomiku. Uzlabota robežkontrole ietver arī starptautisko sadarbību, kas ir svarīga, lai novērstu nelegālo migrāciju un nodrošinātu efektīvus drošības pasākumus. Sadarbība ar kaimiņvalstīm un starptautiskajām organizācijām var stiprināt kopējo drošības tīklu un palīdzēt novērst robežu pārkāpumus.

2. Starptautiskā sadarbība var veicināt efektīvāku migrācijas plūsmu pārvaldību un sadalīt atbildību. Starptautiskā sadarbība ļauj valstīm apmainīties ar informāciju par migrācijas plūsmām, tendencēm un riskiem. Kopējas analīzes palīdz saprast migrācijas dinamiku un attīstības virzienus, kas savukārt ļauj izstrādāt labākus politikas risinājumus. Starptautiskā sadarbība veicina solidaritāti un savstarpējo atbalstu starp valstīm migrācijas jautājumu risināšanā. Tas ir īpaši svarīgi, kad valstis saskaras ar lielām migrācijas plūsmām un nepieciešamību pēc papildu resursiem un atbalsta.

3. Atbalstot izcelsmes valstis, var samazināties migrācijas spiediens un uzlaboties ekonomiskā situācija šajās valstīs. Investīcijas un atbalsts izcelsmes valstīs var veicināt ekonomikas attīstību un radīt darba iespējas. Atbalsts izcelsmes valstīm var arī veicināt sociālo un kultūras attīstību, kas stiprina valsts identitāti un kopējo sajūtu piederībai. Atbalsts izcelsmes valstīm var palīdzēt uzlabot infrastruktūru un pieejamos pakalpojumus, piemēram, veselības un izglītības sistēmas. Labāka infrastruktūra un pakalpojumi nodrošina labāku dzīves kvalitāti, kas var veicināt cilvēku uzturēšanos savā dzimtenē.

# data[].attributes.body
1. Augstākas robežkontroles izmaksas un iespējamās politiskās nesaskaņas. Palielinot robežkontroli, valstij būs jāiegulda līdzekļi jaunās tehnoloģijās, infrastruktūrā un cilvēkresursos, lai nodrošinātu efektīvu kontroli. Šie izdevumi ietver tehniskos līdzekļus, kā arī apmācību un algu izmaksas robežsargiem un citiem darbiniekiem. Augstāka robežkontrole var ietekmēt arī valsts starptautisko reputāciju, jo tā var tikt uztverta kā izolēšanās un aizvēršanās pret citām valstīm un migrantiem.

2. Starptautiskās sabiedrības sarežģītība un iespējamās politiskās nesaskaņas. Migrācijas jautājumi bieži saistās ar starptautiskajiem konfliktiem un cilvēktiesībām. Migrācijas jautājumi bieži ir centrā valstu politikām un var radīt sadursmes starp politiskajām partijām un publiskām domām. Dažas partijas var izmantot migrāciju kā politisku ieroču, lai iegūtu atbalstu un mobilizētu vēlētāju bāzi, kas var radīt politiskas nesaskaņas un nestabilitāti.

3. Ilgtermiņa risinājumu meklēšana izcelsmes valstu atbalstam var būt laikietilpīga. Bieži migrācijas cēloņi izcelsmes valstīs ir saistīti ar strukturālām problēmām, piemēram, nabadzību, politisko nestabilitāti, ekonomisko nelīdzsvarotību un infrastruktūras trūkumu. Šādas problēmas risināšana prasa ilgtermiņa plānošanu un ieguldījumus. Arī, lai efektīvi risinātu migrācijas cēloņus un atbalstītu izcelsmes valstis, būs nepieciešami resursi, ieskaitot finanšu, cilvēkresursu un tehniskos līdzekļus.

# data[].attributes.body
1. Efektīva nelegālo migrantu plūsmas mazināšana ir iespējama tikai ar daudzpusēju pieeju, kas ietver gan tehnoloģiskus uzlabojumus robežkontrolē, gan starptautisku sadarbību. Modernas tehnoloģijas, piemēram, drošības kameras, sensori, bezpilota lidaparāti un biometriskie identifikācijas sistēmas, var būt ļoti noderīgi robežkontroles uzlabošanā. Visbeidzot, efektīva nelegālo migrantu plūsmas mazināšana prasa humānu pieeju un cilvēktiesību ievērošanu. Tas ietver bēgļu un patvēruma meklētāju aizsardzību, cilvēku cieņas ievērošanu un ciešu sadarbību ar starptautiskajām organizācijām un nevalstiskajām organizācijām, kas strādā ar migrantu kopienām.

2. Ir būtiski ņem vērā cilvēktiesības un starptautiskās saistības, risinot migrācijas jautājumus. Visiem migrantiem, neatkarīgi no viņu statusa, ir tiesības uz cilvēka cieņas ievērošanu un taisnīgu attieksmi. Tas ietver aizliegumu pret spīdzināšanu, nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos un diskrimināciju. Cilvēktiesību aizsardzība ietver arī ģimenes vienotības ievērošanu. Bērniem ir tiesības uz kopdzīvi ar saviem vecākiem, un valstīm ir jānodrošina pienācīga aprūpe un aizsardzība bērniem, kuri atrodas migrācijas procesā.

3. Ilgtermiņa risinājumiem jāietver cēloņu novērošana, atbalstot migrantu izcelsmes valstis. Atbalstot migrantu izcelsmes valstis, ir iespējams risināt problēmas, kas izraisa migrāciju, piemēram, nabadzību, politisko nestabilitāti, klimata pārmaiņas un ekonomisko nelīdzsvarotību. Veicot investīcijas un sniedzot tehnisko palīdzību šajās valstīs, var uzlabot dzīves apstākļus un iespējas cilvēkiem dzīvot un strādāt savā dzimtenē, tādējādi samazinot migrācijas spiedienu. Atbalsts izcelsmes valstīm veicina ilgtspējīgu attīstību, kurā tiek veicinātas sociālās, ekonomiskās un vides stabilitātes. Ilgtspējīga attīstība var nodrošināt ilgtermiņa iespējas cilvēkiem dzīvot un strādāt savā dzimtenē.