# data[].attributes.body
Az ember feszegeti a saját határait

Nem ismeri a lehetetlent

# data[].attributes.body
Filozofikusok szerint az ember életének célja, hogy szolgálja a nagyobb jót

Minden embernek meg kell találnia a saját belső békéjét

# data[].attributes.body
Az emberek társas lények, nagy méretű, összetett társadalmakban élnek.

Közösen végzett munka, tagolt beszéd és gondolkodás jellemzi

Az emberi nyelvek bonyolultabbak, mint a többi állatfaj kommunikációja, így az ember jobban kifejezheti magát, megoszthatja gondolatait társaival, különböző társas egységeket hozhat létre, amelyek hol versengenek, hol együttműködnek egymással.

A társas interakciók sokféle formát ölthetnek, a kultúrák különféle normákat, értékeket, rituálékat foglalnak magukba, amelyek a társadalom alapját képezik.

# data[].attributes.body
Az embert ivari kétalakúság jellemzi.

Nemi jellegek szerepe:

Elsődleges nemi jelleg: nemi szervek különbsége

Másodlagos nemi jelleg: a női és férfi test felépítését különbözeti meg (pl. testmagasság,hang, testalak)

# data[].attributes.body
Csak az emberekre jellemző a  gondolkodás, öntudat, eszközhasználat, vallás, előre látás, beszéd – kommunikáció (beszéd és nyelv), történelme van, városokban él, tud a haláláról

Más fajokhoz képest jobb kézügyesség és kiterjedt eszközhasználat jellemzi.

Háborúzik, környezetet szennyezi, képes hazudni, kényelme miatt pusztítja a természetet

Az akarat emberi tulajdonság, nem egyszerűen a kedvezőbb megoldást választja, hanem akarja is (tehát hisz benne)

Az elemi késztetések közül a fontosság érzésének vágya a talán legerősebb.

# data[].attributes.body
Az ember alapvető igénye a másokhoz való kapcsolódás, mások közelségének keresése

Legtöbbünknek kapcsolatokra van szüksége a boldogsághoz és a fejlődéshez, még akkor is, ha időnként szeretünk egyedül lenni

Társaság nélkül a személy nem élheti meg azt, hogy szerethet és szeretve van, feltétel nélkül elfogadják.

# data[].attributes.body
Az ember képes különbséget tenni mindennapi létfenntartáshoz szükséges ismeretei és a teljes „valóság” között

Az ember saját változásához igazítja a környezetét

Az ember a legapróbb részleten keresztül is az „egészet” szeretné megismerni

A múlt és előzetes ismereteink is befolyásolják cselekedeteinket, közvetlen érdekeink ellen is képesek vagyunk döntéseket hozni.

# data[].attributes.body
Nincs két olyan ember, akik teljesen ugyanolyanok lennének genetikailag, még az egypetéjű ikrek sem.

Az ember testi változatosságát olyan vonások jellemzik, mint vércsoport, arcvonások, a szem és a haj színe, a haj textúrája, testalkat, testsúly és bőrszín.

Az emberi faj változatosságára a gének mellett a környezet is hat.

# data[].attributes.body
Az ember képes rengeteg különféle érzelmet kimutatni.

Alap érzelmek:

1. Öröm (békés, boldog, elragadtatott, energikus, hálás, nyitott, jókedvű, …)

2. Bánatos (boldogtalan, borúlátó, elégedetlen, gondterhelt, letargikus, szomorú, …)

3. Dühös (bosszús, frusztrált, feszélyezett, feszült, ideges, morcos, nyűgös, heves, …)

4. Meglepődött (álmélkodó, megrökönyödött, csodálkozó, elképedt, megilletődött …)

5. Félelemteli (szorongó, tehetetlen, ijedt, rémült, megszeppent, riadt, reszkető,…)

6. Undor (irtózó, viszolygó, gyomorforgató, ki nem álló, gyűlölő, megvető, iszonyodó, …)

# data[].attributes.body
Az emberre jellemző a felegyenesedett, álló testtartás, ami a test felépítésében is megmutatkozó jellegzetességekkel jár.

Az emberi test mind felépítésében, mind működésében nagyban hasonlít más méhlepényese emlősök testéhez.

# data[].attributes.body
Rendszertani szempontból az ember nem az állatok országába, hanem a főemlősök rendjébe, a hominidák közé tartozik.