# data[].attributes.headline
Den ortodokse kirke, en stor familie av nasjonale kirker

# data[].attributes.subject
Den ortodokse kirke, en stor familie av nasjonale kirker

# data[].attributes.body
Det er ca 300 millioner ortodokse kristne i verden. De fleste bor i Russland og i andre østeuropeiske land. På grunn av emigrasjon finnes det i dag ortodokse lokalmenigheter også andre steder i verden.

Den ortodokse kirke består av mange nasjonale kirker med egne ledere, patriarkater, spredt utover mange land.

# data[].attributes.body
Kirken er organisert i selvstendige kirker med egne hierarkier og  patriarkater, med utgangspunkt i ulike geografiske områder. Skal reformer vedtas, må det skje i spesielle møter, konsil, hvor alle de selvstendige kirkene blir enige om at dette representerer en rett utvikling av ortodoksien.

De selvstendige kirkene deles inn i 17 autofekale (selvstyrende) kirker og 7 autonome kirker. Forskjellen mellom de autokefale og de autonome kirkene er at de autokefale selv kan ordinere sine øverste ledere, patriarkene, mens de autonome kun kan ordinere biskoper. For å ordinere patriarker må de autonome kirkene hente inn klerikale fra de autokefale kirkene.

Fire av de sytten autokefale kirkene er de oldkirkelige patriarkatene i Konstantinopel, Antiokia, Jerusalem og Alexandria. Resten av de autokefale kirkene er de ortodokse kirkene i tolv forskjellige land, mens den trettende: Den russisk-ortodokse kirke – Moskva-patriarkatet – rommer 13 land.

# data[].attributes.body
De ortodokse kristne tror på bibelen og trosbekjennelsen. De legger stor vekt på inkarnasjonen, at Gud fysisk ble et menneske da  Jesus kom til verden. De tror at menneskene fullstendig kan forene seg med den guddommelige verden. Dette er et mysterium som ikke kan forstås, men det kan oppleves i den ortodokse gudstjenesten.

Den ortodokse kirke blir kalt oppstandelsestroens kirke. Påsken er deres viktigste høytid. Den marker at Jesus har gitt menneskene seier over døden.
Gudstjenesten på påskaften er årets høydepunkt hvor alle samles i kirken. Første påskedag er det familie- og folkefest med god mat. Før påsken har de hatt syv uker med faste, derfor har påskemåltidet stor betydning. I Hellas er det vanlig å grille et helt lam, som symbol på at Guds lam (Jesus) gikk i døden for menneskene skyld.

For de ortodokse kristne er troen på helgener viktig. De er opptatt av at det fins en himmelsk menighet med helgener, som er usynlig tilstede i gudstjenesten.. Menigheten blir minnet på dette gjennom ikonene, bildene. Ortodokse kristne ber til helgenene og  tror at de kan hjelpe dem i dagliglivet.

Alle de ortodokse kirkene har samme liturgi, lære og kirkerett. De fleste av kirkene er nasjonalkirker knyttet til landets nasjonale forhold.

Bildet: Deesis Mosaic i Hagia Sophia kirken

# data[].attributes.body
Ikoner er malte bilder av apostler, helgener, engler, Jomfru Maria og Kristus.  Bildene fins i kirkene, i hjemmene og andre steder. De ortodokse kristne tror at ikonene har egen kraft og kaller dem derfor "hellige bilder". Ikonene av Jomfru Maria er kjent for å kunne utføre mirakler. Folk ber bønner foran ikonene og kysser dem. Mest utbredt er ikoner av Maria og Jesus-barnet, eller av Jesus alene.

De ortodokse ikonene har en særegen stil, påvirket av kunsten i Østen. De er ofte dekorert med gull, noe som skal gi inntrykk av det himmelske rike. Ansiktstrekkene er mer orientalske enn i den tradisjonelle katolske kirkekunsten. De menneskelige proposjonene er ikke riktig framstilt. Det er lagt mer vekt på symbolikk enn på matematisk korrekthet. Bildene er hellige, de framstiller et himmelsk liv, og skal skille seg ut fra hvordan det faktisk ser ut her på jorden.

Bildet 1: Pelagonitissa ikon
Bildet 2: Pelagonitissa ikon

# data[].attributes.headline
Den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.subject
Den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.body
Kirkerommet er tredelt, med en forhall, et hovedrom og et kor. Menigheten oppholder seg i skipet, hovedrommet. Det er nesten  ingen benker der, så de fleste må stå under gudstjenesten. Døpefonten står ved inngangen til skipet og symboliserer dåpen, den kristne innvielsesriten.  Koret er fremst i kirken og symboliserer himmelen. Alteret ligger i koret, bak en høy billedvegg med ikoner, kalt ikonostasen. Koret er adskilt fra skipet med denne veggen.

Gudstjenesten i den ortodokse kirke blir kalt "den guddommelige liturgi". Liturgi betyr tjeneste. Det er alltid nattverd.  Den første delen av gudstjenesten består av bønn og bibellesninger, og den andre delen av nattverden. Her gjentas Jesus´offer gjennom et rituale med brød og vin, forvandlet til Jesus´ kropp og blod, nokså likt som hos andre katolikker. Nattverden inntas i koret.

Presten og diakonen leder gudstjenesten. De beveger seg i koret og skipet, gjennom tre dører i billedveggen.  Presten velsigner menigheten på slutten av messen. Et kirkekor av kvinner og menn bistår presten under gudstjenesten. Det er ikke vanlig å bruke musikkinstrumenter.

Kilde:
https://isammeverden.cappelendamm.no/tekst.html?tid=1729009&sek=1150593