# data[].attributes.body
Anatomi handler om, hvordan kroppen er bygget op i forhold til knogler, muskler, led mm.

# data[].attributes.body
Huden bliver rynket, og produktionen af talgkirtler formindskes. Lungefunktionen begynder at falde når man er 25 år, da lungeblærene bliver mindre elastiske, og brystkassen bliver stivere.
Hjertemusklen bliver med alderen svækket, og det betyder at det pumper langsommere.
Med alderen bliver tænderne også dårligere, hvilket påvirker fordøjelsessystemet, da det er vigtigt at maden bliver tykket ordentligt.
Når man bliver ældre har man også svære ved at udskille affaldsstoffer. Derfor er man bl.a også mere overfølsom over for f.eks medicin.
Kvinder stopper med alderen også med at have menstruation, og mænd kan have svært ved at gå på toilettet fordi blærehalskirtlen vokser, samt de kan få problemer med rejsning.

# data[].attributes.body
Jo ældre man bliver, desto mere slides kroppen ned. Det betyder, at knoglerne bliver mere porøse. Knoglerne vil afkalke mere efter man er fyldt 30 år, og man vil miste mere knoglevæv end man danner.
Leddene bliver mindre fleksible. Man bliver mere svag, musklerne svækkes, de bliver mindre smedige, og der skal mere til at vedligeholde bestemt muskelmasse.
Nerverne bliver langsommere, og det bliver svære at lære nye ting, og man bliver langsommere til at opfatte og handle hurtigt.

# data[].attributes.body
1. Afstivning og støtte. skelettet er den ramme der holder kroppen oppe.

2. Beskyttelse. Kraniet beskytter hjernen og vores ribben beskytter indre organerne i kroppen.

3. Muskelhæfte. Sammen med fleksibiliteten i leddene er musklernes sammentrækning en betingelse for vores bevægelser.

4. Danne blodets celler. Det sker i røde knoglemarven, der bliver også produceret de hvide blodlegemer til beskyttelse af kroppen mod infektioner

5. Kalklager. 99% af kroppens kalk er oplagret i knoglerne, og mangler der kalk et sted i kroppen, tages det fra knoglerne.

# data[].attributes.body
Dynamisk muskelarbejde er, når muskelfibrene skiftevis er spændte og afslappende

Statisk muskelarbejde er når muskelfibrene er spændte hele tiden uden pause, og når det sker bliver blodkarrene klemt, så der kun kan komme lidt ilt og næring til musklen

# data[].attributes.body
Ryghvirvel er mange knogler der danner rygsøjlen
7 nakkehvirvler
12 brysthvirvler
5 lændehvirvler
korsben
haleben

# data[].attributes.body
Jeg kan forklare, hvordan kroppen er opbygget - organer og basale funktioner.

Jeg kan forklare, hvordan kroppen normalt fungere.

Jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter i forhold til osteoporose og leddegigt.

Jeg kan nævne de mest almindelige aldersforandringer.

# data[].attributes.headline
Ved et led forstås en forbindelse eller et ”hængsel” imellem 2 knogler. 

# data[].attributes.subject
Ved et led forstås en forbindelse eller et ”hængsel” imellem 2 knogler. 

# data[].attributes.body
Ægte led kendes på led hulen, der afgrænses mod omgivelserne af led kapslen.

# data[].attributes.body
Uægte led mangler led hule og har i stedet en plade af brusk eller bindevæv indskudt imellem knoglerne, uægte led har begrænset bevægelighed det findes f.eks. i kraniet.

# data[].attributes.body
Kugleleddet har stor bevægelighed i alle retninger.

# data[].attributes.body
Indvoldsmusklerne findes i mavesækken, tarmene, blodkarrenes vægge, livmoderen, i luftrøret og mange andre steder. og de arbejder ubevidst. Tarmperistaltikken er en del af indvoldsmusklerne

# data[].attributes.body
Hængselsleddet har bevægelse i to retninger

# data[].attributes.body
hjertemuskulaturen er en blanding mellem af et skeletmuskel og  en indvolsmusklen. hjertemuskulaturen kører med egenrytme, så vi har ikke kontrol over vores hjertemuskel

# data[].attributes.body
Drejeleddet kan foretage drejebevægelser i knoglernes længederetning.

# data[].attributes.body
Glideleddet tillader bevægelse i små knogler, såsom knoglerne i hænder og fødder.

# data[].attributes.body
Ruth har en veninde med osteoporose, som hedder Margrethe. Osteoporose/knogleskørhed opstår når knoglerne afkalkes så meget at de bliver " skøre ". Den mindste bevægelse man laver kan føre til at knoglerne brækker.
I alderen 25-30 år begynder knoglerne at afkalkes.
Jo ældre man bliver, mister knoglerne deres stabilitet.
Det er omkring hver 3. kvinde over 50, som rammes af knogleskørhed, hvorimod at det kun er hver 6. mand over 50, som rammes.
Der er ingen symptomer ved porøse knogler, da det ikke forårsager hverken smerte eller andet ubehag.
Det bliver defineret som systematisk skeletal sygdom. Det er lav knoglemasse og mikroarkitektorielle forandringer som øger "skørheden" og dermed også at brække noget.
Der findes to primære typer af knogleskørhed. Den ene opstår hos kvinder med mangel på østrogen, efter overgangsalderen.
Hvor den anden opstår på grund af ens alder, denne rammer begge køn.

# data[].attributes.body
Fysiologi handler om kroppens funktion. Det vil sige, hvordan kroppen arbejder.

# data[].attributes.body
Brusken i leddene bliver tyndere, og den slides væk. der vil også være nedsat bevægelighed og smerter, det kaldes slidgigt.

Leddene bliver mere stive og usmidige, og det påvirker kroppen ved, at det bliver sværere at lave bevægelser.

# data[].attributes.body
De hyppigste sygdomme som kan medføre knogleskørhed:
- Nedsat funktion i kønsorganer
- Hormonsygdomme
- Knoglemarvs sygdomme
- Kronisk nyresvigt
- Bindsvævesygdomme

Hvis man i længere tid tager noget medicin kan man også være i risiko for knogleskørhed.
- Binyrebarkhormon-tabletter --> Bliver brugt i behandling af hormonforstyrrelser, mange immun sygdomme og allergier som ledbetændelse, psoriasis og astma.
- Thyroxin --> tages ved lavt stofskifte
- Epilepsi medicin --> ved epilepsi
- Cellegift --> fx kemo
- Heparin --> til at forebygge blodpropper.

# data[].attributes.body
Hvad er leddegigt?
Leddegigt er en inflammation i leddene, der skyldes ændringer i immunforsvaret. Inflammation medfører hævelse, smerte, rødme og  varme i leddene. De hvide blodlegemer begynder at opfatte de raske celler som fremmede, og begynder at danne antistoffer for at bekæmpe de raske celler. Derfor opstår der også feber, træthed i forbindelse med leddegigt.
Symptomer ved leddegigt

Morgenstivhed i kroppen

Træthed, feber og vægttab

Nedsat bevægelighed grundet hævede led, ledsmerter og eventuel ødelæggelse af ledbrusk og sener

Føleforstyrrelser

# data[].attributes.headline
Almindelige alders forandringer, når kroppen begynder at blive slidt og fungerer dårligere 

# data[].attributes.subject
Almindelige alders forandringer, når kroppen begynder at blive slidt og fungerer dårligere 

# data[].attributes.body
Huden taber elasticitet, hvor huden bliver mere rynket og få tyndere hud. hvor huden også begynder at hænge mere.

Syn og hørelse bliver dårligere hvor man til sidst har behov for at bruge briller og høre apparater.

Knoglerne bliver svagere og risikoen for knoglebrud øges.

Hukommelsen bliver dårligere og hjernen begynder at reagere langtsommere. pga. at hjernen at den skrumper, så man mister flere hjerneceller

Kroppens organer bliver mere og mere sårbare for de forskellige sygdomme.

Kuldeskære. Man begynder at fryse mere pga. blodcirkulationen kører langtsommere end før og også fordi for nogen får man mindre fedt på kroppen.

Ældres immunforsvar svækkes hvor man begynder at blive nemmere ved at blive syg eller har nemmere ved at får sygdomme

Musklerne bliver svagere end før

# data[].attributes.body
Rørknoglen findes i arme og ben. Rør knogle er en der er formet som et hult lukket rør

# data[].attributes.body
De fleste skeletmuskler er forbundet til knoglens ender og skeletmuskel består af en masse muskelceller der holdes sammen af bindevæv

# data[].attributes.body
Flade knogler er f.eks. skulderblad, hofteben, brystben og ribben.

# data[].attributes.body
Jeg kender de vigtigste vitaminer og mineraler.

# data[].attributes.body
Uregelmæssige knogler er ryghvirvlerne, og knoglerne i hånd- og fodrod

# data[].attributes.body
Fosfor (P) er med til at styrke knoglerne og tænderne, og har betydning for deres smidighed og struktur. Mangel på fosfor vil nedsætte knoglernes stabilitet og styrke
Calcium (Ca) er også kendt som kalk, da det er det knogler primært består af, er det vigtigt at man får nok kalk, for at opretholde knoglernes styrke. Mangel på kalk, kan føre til svage og porøse knogler (knogleskørhed).
Kobber (Cu) gør som sådan ikke noget for knoglerne i al almindelighed, men mangel på kobber kan føre til knoglesygdomme.
D-vitamin er grundlæggende for kroppens knogler. Mangel på D-vitamin kan medføre tandforfald og knogleskørhed. Man kan få D-vitamin ved at spise fisk, eller igennem tabletter, men også igennem solens stråler.

# data[].attributes.body
For at forebygge knogleskørhed er det vigtigt at man igennem hele sit liv får massere af motion. Det virker gunstigt på knoglerne, øge muskelstyrken og mindsker risikoen for at falde.
Man skal spise sundt og varieret og det er vigtigt at man får nok kalcium og D-vitamin.
Rygning og alkohol indtag bør undgås så vidt muligt.
Derudover er det vigtigt at man prøver så vidt muligt at forebygge fald. Hvis man går usikkert, kan man forebygge det med en hoftebeskytter.

# data[].attributes.body
Skelettet består af 206 knogler

# data[].attributes.body
Leddegigt kan være arvelig. Det er immunforsvaret der reagere på noget stimulig som starter en inflammation der nedbryder brusk og knogler, der vides ikke hvilken stimuli der sætter det igang.
Dog har folk som ryger en øget risiko for at udvikle leddegigt. Folk der lider af leddegigt bliver anbefalet at følge kostrådene og spise en sund og nærende kost, hvis en person med leddegigt er overvægtig bliver det anbefalet at tabe sig da den ekstra vægt kan forære leddegigten.
På trods af at der er flere kvinder som lider af leddegigt er der fundet ud af at brug af hormoner fx p-piller, ikke spiller en rolle for leddegigten.

# data[].attributes.body
Musklernes styrke bliver nedsat med alderen. For hvert 10 år aftager muskelmassen med 5-10%. Hvis man vil gerne bevare muskelmassen, skal man styrke kroppen og lave nogle aktiviteter.

# data[].attributes.body
Fra 25-30 års alderen begynder vores knogler at afkalke, og dvs. at vi mister mere knoglevæv, end vi danner.

# data[].attributes.body
Kalium (K) er afgørende for hjertemusklens funktion. Mangel på kalium kan gøre det svært for hjertemusklen at trække sig rigtigt sammen, og det kan derfor påvirke hele kredsløbet. Mangel på kalium kan også medføre muskelsvaghed i resten af kroppens muskler.
Calcium (Ca) er et afgørende mineral for kroppens muskelceller. Mangel på calcium kan derfor medføre muskelsvaghed.
B1-vitamin er vigtigt for at opretholde musklernes styrke. Mangel på B1-vitamin fører til svage knogler. Man kan tage B1-vitamin som tabletter, men man kan også få det via sin kost. B1-vitamin findes i gær, ris, fuldkornsmel, peanuts, svinekød og mælk.

# data[].attributes.body
Selvom at lungerene her er sunde er de stadig påvirket af den verden vi lever i. Man Bliver påvirket af bilos, passiv rygning og mange andre ting.

# data[].attributes.body
Folk som har leddegigt har godt af at være fysisk aktive. Det er vigtigt, at de ikke får ledende til at hæve yderligere, men de må godt træne og blive ømme i muskler og led. Man skal variere træningen efter hvor aktiv gigten er. Ruth ville have godt af at træne da det holder hendes led smidige, gør hendes muskler stærke, hun bliver mindre træt og det gør hendes hverdags aktiviteter nemmere. Det ville være godt for Ruth at snakke med en fysioterapeut, for at hun ikke får overbelastet hendes led yderligere og for at komme godt i gang med træning. Hun skal undgå at bruge skæve og unaturlige stillinger i hendes hænder, hun ville skulle gøre brug af tykke, ovale, gummiagtgie og håndvenlige greb. Hun skal også være opmærksom på at hun gør brug af håndfladen istedet for et fingergreb.
Hun kan træne sine hænder og fingere, ved at lave en balje med håndvarmt vand, bøje og strække fingerne i 10 min. Efterfølgende skal hun lave bevægeøvelser og/eller styrkeøvelser. Hun skal ud i leddenes yderstilling uden at bruge kræfter, det skal hun kun hvis hun laver styrkeøvelser.
Det er anbefalet at hun konditions træner nok til at blive forpustet og får sved på panden.

# data[].attributes.body
Vi har udfra KOSMO-modellen forslået en sundhedsfremmende aktivitet til Margrethe. Vi ved at Margrethe tidligere har været en aktiv kvinde, men efter at hun har fået osteoporose, er hun bange for om hendes krop kan holde til, at dyrke motion. Margrethe har været glad for at svømme, så vi har valgt som aktivitet, at Margrethe skal tilbydes at komme i varmtvandsbassin, og lave nogle øvelser. Vi skal tale med Margrethe om at tingene er nemmere i vand, og at vi selvfølgelig gør det i hendes tempo. Vi skal også sørger for at fortælle Margrethe, at det ville være godt for hende og hendes krop at dyrke motion, for at styrke hendes knogler.
Når aktiviteten er ovre, skal vi tale med Margrethe om hvordan hendes oplevelse har været, om hun eventuelt ville gøre det igen, eller om vi skal finde en anden aktivitet til Margrethe.
Hvis Margrethe takker ja til et træningsforløb i varmtvandsbassinet ville man efter afsluttet træningsforløb kunne tilbyde hende et nyt træningsforløb på jorden hvor hun ville skulle bruge det at lave små hop, dette er såfremt at hendes knogleskørhed ikke er blevet forværret under varmtvandsbassinet.