# data[].attributes.body
Måten noen snakker på

# data[].attributes.body
Sier noe om hvem man er

# data[].attributes.body
Ord som bare brukes av ungdom.

# data[].attributes.body
Innslag av andre språk fra innvandrerspråk i norsk. F.eks. «kæbe»

# data[].attributes.body
Ord som avviker fra normalspråket. f.eks. lættis, digg, kjip, kvalik

# data[].attributes.body
Måten folk snakker på i et bestemt område. Alle har en dialekt. F.eks. bergensdialekt.

# data[].attributes.body
Gruppespråk påvirket av f.eks. hva vi jobber med, hvor vi bor eller hva salgs interesser vi har. En slags sosial dialekt som påvirker hvilke ord vi velger og hvordan vi uttaler ord.

# data[].attributes.body
Det første språket en person lærer. F.eks. norsk eller indisk.

# data[].attributes.body
Måten man snakker i høytidelige, alvorlige eller seriøse situasjoner. F.eks. hvis statsministerens blir intervjuet om regjeringens politikk.

# data[].attributes.body
Måten vi snakker til hverandre i hverdagen.

# data[].attributes.body
Måten man «synger på» når man snakker. Det kan være lett å høre på tonefallet hvor i landet en person kommer fra.

# data[].attributes.body
L-lyden kan uttales på litt forskjellige måter. I en del dialekter det vanlig å bruke tjukk l. Hvis du bøyer tunga bakover og smeller den opp i ganen når du sier f.eks. sol, er det en tjukk l.

# data[].attributes.body
Beskriver uttalen av lydnene p, t, k.
Noen uttaler disse på en mykere/bløtere måte, som b, d, g.
P blir til b (stube), t blir til d (skude), k blir til g (kage).

# data[].attributes.body
To forskjellige måter å uttale bokstaven r på. Når man skarrer på r-en bruker man den øverste delen av halsen. En rulle-r lages ved å løfte tungespissen så hele tunga dirrer.

# data[].attributes.body
Måten man uttaler ordet «ikke» på. Mange varianter i Norge, f.eks. Ikkje, itj, itte, itkje, ikke

# data[].attributes.body
Hvilken ending man bruker på hunkjønnsord i bestemt form. F.eks. lampen eller lampa, jenten eller jenta.

# data[].attributes.body
F.eks. Jæi, je, æ, e, i og ej.