# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Vi ser to mennesker, borger og en fagperson. Borger klager over ondt i anklen, fagperson kigger på det og observere rødme og borger som giver sæt når det bliver rørt. Borger informerer om at hun lige har fået nye sko og at hun er diabetiker

# data[].attributes.body
Borgeren siger at hun har noget irritation ved anklen, hun har fået nye sko og at hun er diabetiker.

# data[].attributes.body
Vi kommer ved Karla, som giver udtryk for ondt i anklen, vi ser rødme omkring knoglen, hun informerer om at hun også er diabetiker, vi tager kontakt til sygeplejerske og informerer om det vi ser og det Karla giver udtryk for, sygeplejerske vil kigge forbi Karla.
Sygeplejerske observerer det som påbegyndende tryksår, da det netop er nye sko hun har på og disse kommer på om morgenen og først bliver taget af til aften.
Da hun er diabetiker, er det vigtigt at vi fanger det i opløbet, da hun vil have svært ved at hele hurtigt. og derfor er det afgørende at Karla hun aflaster trykket, så derfor skal hun ikke have disse sko på de næste par uger.

# data[].attributes.body
Diabetes

Denne type er livslang tilstand og skyldes mangel på insulin og vedvarende forhøjet blodsukker. Type 1 er lang tid om at udvikle sig, men symptomer kan opstår som regel hurtigt – mange gange akut.

Symptomerne på er følgende:’

-          Træthed

-          Vægttab

-          Meget tørstig og skal tisse ofte

-          Synsforstyrrelser

-          Forhøjet blodsukker kan forårsage at personen bliver omtumlet eller bevidstløs.

Diagnosen kan blive stillet ved at måle forhøjet blodsukker i flere prøver over 6-8 uger.

Forhøjet blodsukker betyder:

Fastende højere end 7 mmol/l

Ikke-fastende højere end 12 mmol/l

Person ude diabetes ligger mellem 4 – 8 mmol/l. Højest efter et måltid.

Mmol/l: Enhed bruges til at måle indholdet af sukker (blodglukose) i blodet.

Diabetes udvikles fordi de celler i bugspytkirtlen der producerer insulin gradvis, bliver ødelagt og mister evnen til at producere insulin.  Når produktionen er under 5 – 10% har kroppen ikke nok insulin til at holde blodsukkeret normalt. Diabetes kaldes en autoimmun sygdom.

Diabetes konstateres ofte i forbindelse med infektioner, da kroppen har mere brug som insulin i disse situationer.

Diabetes kan være arvelig, da bestemte typer væv, som sidder på celleoverfladen på celler i kroppen øger risikoen med 6- 12 % for at udvikle diabetes senere i livet.

Har en forælder type 1 er risikoen for at overføre sygdommen 2-5% - begge forældre 1-20%.

Behandling: Fornuftig kost, motion og daglige indsprøjtninger med insulin.

# data[].attributes.headline
Sundhedsloven siger vi skal dokumentere. 

# data[].attributes.subject
Sundhedsloven siger vi skal dokumentere. 

# data[].attributes.body
Sundhedsloven regulerer, hvem der har ansvaret for behandling, forebyggelse og sundhedsfremme i det danske sundhedsvæsen. Mens regionerne har ansvaret for behandling på sygehusene, har kommunerne ansvaret for store dele af den øvrige sundhedsindsats, f.eks. genoptræning.

# data[].attributes.body
Type-2 diabetes er en kronisk sygdom med blandt andet forhøjet blodsukker. 80% af de personer med diabetes har type-2.

Type-2 diabetes skyldes en kombination af:

- At der ikke produceres nok insulin i bugspytkirtlen.

- At kroppens celler har nedsat følsomhed over for hormonet insulin og derfor ikke kan optage sukker fra blodbanen.

Diabetes kan påvirke kroppen og den blodkar og det kan give følgesygdomme, som f.eks.

Hjerte & blodkar (Hjerte-kar-sygdom)

Nerver

Nyrer

Øjne

Fødder

Tænder

Mave og tarme

Hud

Led, muskler og bindevæv

Søvn

# data[].attributes.body
Personer med diabetes er i øget risiko for sår på fødderne, det skyldes ofte fordi deres diabetes ikke er optimalt kontrolleret, som kan føre til skade på blodkar og nervesystem. Risikoen for at få sår på foden er højere for personer med diabetes end for andre personer. Det er en konsekvens af, at blodsukker-kontrollen ikke er optimal, hvilket fører til skader på blodkar og nervesystem. Disse skader viser sig oftest først i fødderne. Det er vigtigt at holde øje med, om man får ”hård hud” på fødderne, dette er det første tegn på en uhensigtsmæssig belastning. For at forebygge sår på fødderne, vil det være en god ide at gå til en fodterapeut. Det er vanskeligt at behandle fodsår. Behandlingen kræver ekspertise og rettes mod infektion, nedsat blodcirkulation i fødderne og forkert trykbelastning som følge af nerveskade og begrænset led bevægelighed, i kombination med uhensigtsmæssige sko. Selvom fodsår bliver behandlet, er der en betydelig risiko for, at sårene bliver kroniske.

Diabetikere der allerede har haft et helende fodsår, har større tendens til nye fodsår.

# data[].attributes.body
Tryksår og trykaflastning

Tryksår eller decubitus er sår, der opstår på grund af det tryk underlaget yder mod borgerens krop, hvis borgeren bliver udsat for tryk igennem længere tid. Det sker, fordi hud, muskler og blodkar bliver trykket sammen, mellem knoglen og underlaget, især hvor trykpunkterne befinder sig. Princippet i trykaflastende madrasser, er netop at de er lavet af et materiale, der er så eftergiveligt, at trykket fordeles jævnt og trykpunkterne derved aflastes.

Rødme (erytem)

Huden er intakt med rødme, som ikke ændrer farve ved trykpåvirkning. Hyppigst over et knoglefremspring. Området kan være smertefuldt, fast, blødt, varmere og køligere end det omliggende væv. Rødmen kan være svær at se på mørkfarvet hud og kategori 1, kan derfor være svær at påvise hos personer med mørk hudfarve. Har huden på det formodede tryksår en anden farve end den omliggende hud, er den mørke person i risikogruppen. Hvis trykket er opstået dybt i vævet tæt på en knogle, kan der gå op til 72 timer, før det ses på huden.

Delvist hudtab

Delvist hudtab, viser sig som et overfladisk sår med en rød sårbund, uden dødt væv (nekrose). Det kan også præsentere sig som intakt, bristet vabel eller ses som et tørt eller væskende sår, eventuelt med misfarvning, hvilket kan være tegn på dyb vævsskade. Kategori 2, bør ikke bruges til at beskrive rifter i huden, plasterskader, inkontinensrelateret dermatitis, masceration eller hudafskrabninger

Fuldhudstab

Her ses der subkutant fedt, men ikke sener, knogler eller muskler. Der kan ses dødt væv, men afgrænsningen i dybden af såret er synlig. Der kan forekomme underminering og fisteldannelse. Dybden af kategori 3 varierer i forhold til placering. Over næseryg, øreflip, baghovedet og malleoler, hvor der ikke er subkutant væv, er de overfladiske, hvorimod de for eksempel kan være meget dybe ved ekstrem overvægt. Sener er ikke synlige og der er ikke knoglekontakt.

Dyb vævsskade

Her ses fuldt vævstab med blottet knogle, sener eller muskulatur. Nekrotisk væv eller arvæv kan være til stede i sårbunden. Der ses ofte underminering eller fistler. Dybden varierer efter den anatomiske lokalisation og kan ligesom kategori 3 være overfladisk, der hvor der ikke er subkutant væv. Kategori 4, kan omfatte muskulatur og/eller støttevæv som fascier, sener eller ledkapsler, hvilket kan forårsage osteomylit. Blottet knogle eller muskulatur er synlig eller direkte følbar. Er sårbunden ved fuldt vævsab dækket af nekrose (sort eller gul), sårskorpe (gulbrun,brun eller sort), kan tryksårets egentlige dybde og kategori være umulig at fastsæette, før dødt væv eller nekrose er fjernet. Intakt sårskorpe (tør, fast, uden rødme eller fluktuation) på hælene, fungerer som kroppens naturlige plaster og bør derfor ikke fjernes.

# data[].attributes.body
Teknikalitet
God til: Bøger, tilegne mig viden, faglighed.

Udfordringer

Refleksivitet
God til: Selvstændighed, feedback, planlægning.

Udfordringer

Sensivitet
God til: Ærlig, stemning, være professionel.

Udfordringer

Socialitet
God til: Gruppearbejde, tålmodighed, hygge, åbenhed, deltagelse.

Udfordringer