# data[].attributes.body
Denis Diderot var en fransk filosof og en skjønnlitterær forfatter. Han var en opphavsmann til den store franske encyklopedien.

Etter han var ferdig med studier, fikk han plass hos en advokat samtidlig som han studerte språk og matematikk.

# data[].attributes.body
Et encyklopedi var et leksikon, en faktabok. Boka var omfattende, og omfattet alle vitenskapene. ca 17 000 sider

# data[].attributes.headline
Hvorfor var koloniene misfornøyde med de britiske myndighetene?

# data[].attributes.subject
Hvorfor var koloniene misfornøyde med de britiske myndighetene?

# data[].attributes.body
En sveitsisk filosof (1712-1778) som bosatte seg i Frankrike. Han ble en av 1700-tallets mest berømte og omdiskuterte tenkere. Hans inspirasjon er basert på hans syn på negativiteten med fornuften og vitenskapens fremskritt midt i opplysningstiden. Under hans tid som tenker, ble han veldig ofte hevdet at han var forfatter mot hans vilje. Det førte til at han måtte skrive mer til sitt forsvar.

Rousseau er mest kjent for sin brevromanen "Julie ou la Nouvelle Heloise". Denne romanen ble tidenes mest leste roman i Frankrike og fikk veldig stor innflytelse på andre lands forfattere. Denne romanen er det meste basert på hans liv.

# data[].attributes.body
Han var en fransk politisk filosof og forfatter. Han var en person som påvirket veldig med å finn opp maktfordelingsprinsippet. Han er mest kjent for L'Esprit des loenes (1748, "Lovens ånd"), hvor han drøfter de forskjellige politiske systemene og forutsetningene de bygger på. Særlig har læren hans om maktfordelingsprinsippet hatt mye å si for senere politisk tenking. Montesquieu skrev en rekke verk om historie og filosofi, og brevromanen Lettres persenes (1721), en elegant satire om europeisk samfunn og kultur.

# data[].attributes.body
John Locke var en engelsk filosof og grunnleggeren av den engelske erfaringsfilosofien.

Erfaringsfilosofi eller Empersisme , er læren om at alle påstander om virkeligheten skal ha sitt grunnlag i erfaringen og at den er vår eneste kunnskapskilde.

Locke var lege og pedagog og underviste i klassiske språk og moralfilosofi ved Universitetet i Oxford fra 1659. Han bodde  i Nederland fra 1683 til 1689, hvor flere av hans verker ble laget.

Han ble født 26. august 1632 og døde 28. oktober 1704

Kilde:  https://snl.no/John_Locke

# data[].attributes.body
Maktfordelingsprinsippet går ut på at statsmakten skal fordeles på tre institusjoner, som er lovgivende, en dømmende og utøvende makt.
Lovgivende går ut på at man har makt til å vedta, endre og oppheve lover.
Dømmende makt er de som dømmer hvis du har brudd en lov.
Utøvende makt er retten til å sette i gang og oppdatere gjeldene lovverket.

# data[].attributes.body
Skriv utfyllende, legg ved et bilde og henvis til kildene dere har brukt nederst i innlegget

# data[].attributes.headline
Kan vi si at maktfordelingsprinsippet er i bruk i Norge? Diskuter

# data[].attributes.subject
Kan vi si at maktfordelingsprinsippet er i bruk i Norge? Diskuter

# data[].attributes.body
- Norge har et demokratisk styresystem med innspill fra Monokratiet.

- I Norge velger folket fram de som sitter i stortinget, men i motsetning til USA gjør ikke dette at bare ett styresett får styre landet.

- Valget i Norge stemmer fram en regjering som har 1 av de 3 statsmaktene, men regjeringen består av flere parti.

- I Norge må et parti som vil sitte som regjering få over 50% av Norges totale stemmer, dette gjør at flere parti kan og må slå seg sammen for å forme en regjering.

- Hver regjering får sende minimum 1 person til å representere deres parti i Stortinget.
(Faktor for antallet representanter = Partiets stemmer / Totale stemmer).

- Norges styresystem sitter med 3 statsmakter: Stortinget, Regjering og Domstol.

- Men i Norge har vi også deler som kommer fra Monokrati. Vi har 3 Statsmakter som er hovedstyret i Norge, men Kongen har også det som heter "Vetorett".
Vetorett vil si å ha evnen til å gjøre en avgjørelse som ingen kan si imot. Nærest tid dette har blitt brukt er under Andre verdenskrig. Kongen fikk valget om å slippe inn Tyskerne i Norge, men brukte sin Vetorett til å ene og alene gjør valget om at Norge ikke slipper Tyskerne inn i Norge som gjorde at tyskerne brukte mye lengre tid på å overta Landet. Kongen kan bare bruke sin Vetorett 3 ganger før han automatisk blir avsatt som Konge

# data[].attributes.body
Den første franske encyklopedien kom ut i 1751.

# data[].attributes.headline
Hva mener Rousseau med samfunnskontrakt/ samfunnspakt?

# data[].attributes.subject
Hva mener Rousseau med samfunnskontrakt/ samfunnspakt?

# data[].attributes.body
En samfunnskontrakt var at det skulle være en enighet mellom individer, der de gir opp litt av sin egen individuelle frihet til fordel for andres. Rousseau skrev i 1762 en sosial kontrakt hvor han skriver at han synes det var absurd at man skulle gi opp sin frihet og seg selv til slaveri. Rousseau synes at folk selv skulle være med på å utforme den sosiale kontrakten mellom folk og styre. Dette var negativt for et demokrati fordi de ikke fikk være med å bestemme, men Rousseau ville at folket skulle bestemme og at det også var folkets stemme om å avsette ledere.

# data[].attributes.body
alle mennesker er født med noen rettigheter som ingen kan ta fra de. Denne retten sto ovenfor alle konkrete lovene i samfunnet og ingen i myndigheten kunne stå imot de. Ideene bak denne tanken er henter fra antikken.

noen europere mente at de som ikke var hvite ikke hadde like rettigheter, og at naturretten ikke gjaldt de. - derfor skjedde likevell slavearbeid. "All men are created equal" (amerikanske uavhengiheterklæring). Sørstaten var ikke enig i det og ville endre det til "all men born free are created equal" altså de som ikke er født av en slave, siden er du født av en slave forblir du slave selv.

# data[].attributes.attachment_caption
Født: 21. november 1694, Paris,                                                                     Døde: 30. mai 1778, Paris

# data[].attributes.body
Historiker
Francois er en fransk filosof og forfatter. han regnes som den fremste representanten for opplysningstiden i Frankrike i tillegg i 1700 tallet va han mest innflytelsesrike skikkelse i Europa.

# data[].attributes.body
Allmennvilje er i politisk filosofi en betegnelse på en vilje som legges til i allmennheten, allmennviljen er felles for et samfunn.

Rousseau oppfattet allmennvilje som overordnet i forhold til vært enkelts vilje.

# data[].attributes.headline
Hvilke tanker fra opplysningstiden ligger bak uavhengighetserklæringen?

# data[].attributes.subject
Hvilke tanker fra opplysningstiden ligger bak uavhengighetserklæringen?

# data[].attributes.body
Ytringsfrihet er den friheten alle mennesker har til å ytre seg ved å gi uttrykk for det de mener og ønsker å si noe om. Siden slutten av 1700-tallet er ytringsfrihet ansett for å være en menneskerettighet.
Voltaire er mest kjent for å fremme tankene om ytringsfrihet.

# data[].attributes.headline
Hvilken funksjon hadde encyklopedien i samtiden? 

# data[].attributes.subject
Hvilken funksjon hadde encyklopedien i samtiden? 

# data[].attributes.body
Samtiden betyr i dette tilfellet opplysningstiden, da encyklopedien for første gang kom ut. Gi mennesker tilgang til kunnskap. Boktrykkerkunsten gjør at kunnskapen sprer seg.

# data[].attributes.body
Hva var årsakene og hva var konsekvensene?

# data[].attributes.headline
Hvorfor sier man at Rousseau var den franske revolusjonens ideologiske far?

# data[].attributes.subject
Hvorfor sier man at Rousseau var den franske revolusjonens ideologiske far?

# data[].attributes.body
Rousseau hevdet selv at han ble forfatter mot sin vilje, som følge av kontroverser han havnet i, som gjorde at han stadig måtte skrive mer til sitt forsvar. I boken om samfunnspakten hevdet Rousseau at "mennesket er født fritt, og er overalt i lenker". For å fri seg fra lenkene burde menneskene søke sammen i mindre, oversiktlige samfunn ment han. Idealet var at hvert enkelt menneske skulle delta i samfunnslivet og føle at det hadde betydning for helheten. Jean Jaques Rousseau var den som gikk lengst i samfunnskritikk. Han var den første mennesket som gjerdet inn et stykke land og sa "Dette er mitt!" som førte til den private eiendomsretten som påført egoisme, maktkamp og tyrannisk styre.

# data[].attributes.headline
Hvordan minnes man stormingen av Bastillen i dag?

# data[].attributes.subject
Hvordan minnes man stormingen av Bastillen i dag?

# data[].attributes.headline
Hvordan viser maktfordelingsprinsippet seg i USA?

# data[].attributes.subject
Hvordan viser maktfordelingsprinsippet seg i USA?

# data[].attributes.body
USA er en republikansk forbundsstat som består av 50 delstater.

Maktfordelingsprinsippet i USA, består av tre deler: presidenten, kongressen og rettsvesenet. Presidenten utgjør den utøvende makten, kongressen utgjør den lovgivende makten og rettsvesenet utgjør den dømmende makten.

Kongressen: Kongressen kan vedta endringer i grunnloven, men bare hvis de har to tredels flertall i begge kamre, og disse er først gyldig hvis de godkjennes av den lovgivende forsamlingen i tre firedeler av delstatene.

Presidenten: Presidenten i USA er landets statsoverhode, presidentvalget i USA er hvert 4 år og en president kan være i makten maks 8 år hvis han vinner begge valgene. Presidenten leder også statsadministrasjonen gjennom regjeringen og er øverstkommanderende for de væpnede styrkene.

Et eksempel på at han er øverstkommanderende for de væpnede styrkene er at hvis USA vil angripe Iran med å f.eks. sende missiler mot landet så må det gå gjennom presidenten.

Rettsvesenet: Rettsvesenet i USA er domstolsystemet som som er organisert gjennom den føderale grunnloven og andre føderale lover. Systemet består av tre deler: distriktrettene, appelrettene og høyesteretten.

# data[].attributes.headline
Hvilket opplysningsfilosofisk prinsipp var spesielt viktig i konstitusjonen?

# data[].attributes.subject
Hvilket opplysningsfilosofisk prinsipp var spesielt viktig i konstitusjonen?

# data[].attributes.headline
Hvordan viser ideen om naturrettstanken seg i konstitusjonen?

# data[].attributes.subject
Hvordan viser ideen om naturrettstanken seg i konstitusjonen?

# data[].attributes.headline
Hvem var Ludvig 16. og hva kjennetegner styremåten hans?

# data[].attributes.subject
Hvem var Ludvig 16. og hva kjennetegner styremåten hans?

# data[].attributes.body
Religionsfrihet er retten til personlig trosfrihet og til å utøve den religionen, troen eller overbevisningen man har, enten alene eller i fellesskap med andre.
Voltaire mente at mennesker burde være frie og ha rett til å tro å mene det man vil. Han er derfor da også veldig kjent for det med religionsfrihet.

# data[].attributes.headline
Hvordan spredde kunnskap seg under opplysningstiden?

# data[].attributes.subject
Hvordan spredde kunnskap seg under opplysningstiden?

# data[].attributes.body
Kunnskap i opplysningstiden spredte seg gjennon idealer og autoriteter. Alt fra vitenskap til frihet ble satt fokus på i denne epoken. Begrepet menneskerettigheter ble funnet opp under opplysningstiden, under denne epoken. I følge SNL.
En kvinne ved navnet Geoffrin Therese, hadde en salong under opplysningstiden der det ble delt viten og kunnskap. Her besøkte politikere, konger, prinser og filosofere, for å diskutere og dele sin kunnskap.
Det var de kongelige Catherine

# data[].attributes.headline
Hvem får mer makt gjennom Bill of rights?

# data[].attributes.subject
Hvem får mer makt gjennom Bill of rights?

# data[].attributes.headline
Hvorfor er Hobbes relevant for opplysningstiden når han ikke var i live da?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er Hobbes relevant for opplysningstiden når han ikke var i live da?

# data[].attributes.headline
Hva går folkesuverenitetsprinsippet ut på?

# data[].attributes.subject
Hva går folkesuverenitetsprinsippet ut på?

# data[].attributes.body
Folkesuverenitetsprinsippet går ut på at alt av legitim stats myndighet utgår fra folket. Det vil si at all utøvelse av statlig myndighet skal skje med utgangspunkt i en folkevalgt nasjonalforsamling, altså at folket skal styre staten og samfunnet i et demokrati.

# data[].attributes.headline
Hva mente Voltaire var den ideelle styreformen?

# data[].attributes.subject
Hva mente Voltaire var den ideelle styreformen?

# data[].attributes.body
Han mente opplyst enevelde var den ideelle styreformen.

# data[].attributes.headline
Har samer folkesuverenitet i Norge? Drøft

# data[].attributes.subject
Har samer folkesuverenitet i Norge? Drøft

# data[].attributes.body
lovgiverne ikke har gitt det samiske folket en rett til å løsrive seg fra Norge og opprette sin egen stat.

Beskyttelse av sine rettigheter gjennom Grunnlovens §108 og i sameloven.

Rettigheter :

Bruke samiske språk i møte med det offentlige og rett til opplæring i og på samisk. Rett til å bli betjent på samisk når de henvender seg til offentlige etater i forvaltningsområdet for samisk språk.

Samtinnget  bidra til en likeverdig og rettferdig behandling av det samiske folket og arbeide med å legge forholdene til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.

# data[].attributes.headline
Hva kan ha vært en utløsende årsak for den franske revolusjonen?

# data[].attributes.subject
Hva kan ha vært en utløsende årsak for den franske revolusjonen?

# data[].attributes.headline
Hvilke konsekvenser fikk den franske revolusjonen?

# data[].attributes.subject
Hvilke konsekvenser fikk den franske revolusjonen?

# data[].attributes.body
Her kan dere skrive om både sosiale og politiske

# data[].attributes.body
Enevelde, også kalt enmannsdiktatur, er en styreform karakterisert ved ekstrem, i prinsippet uavgrenset, maktkonsentrasjon til en person.

# data[].attributes.body
Folkesuverenitetsprinsippet bidrar til demokrati fordi demokrati har det samme prinsippet. Det handler om at alt skal være folkevalgt. Alt fra viktige saker til hvem som skal styre er folkevalgt.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirket Rousseaus tanker arbeidet for at Norge skulle bli selvstendig?

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirket Rousseaus tanker arbeidet for at Norge skulle bli selvstendig?

# data[].attributes.body
Norge sin oppløsning med Danmark var gjennomført med en samfunnspakt. Det er en slags pakt som kan sees som en frivillig pakt. Rousseau mente at en samfunnskontrakt var en slags enighet mellom enkelte individer som ville sikre enkelte felles interesser og rettigheter i bytte mot individuell frihet.

Rousseau har skrevet et verk om akkurat samfunnspakt og den heter "Du Contrat Social".

# data[].attributes.body
Opplyst enevelde er et politisk mål på 1700-tallet. Hvor den eneveldige fyrsten selv, som skulle gjennomføre materielle og kulturelle forandring til folkets beste.