# data[].attributes.body
Gerda er faldet, da hun skulle på bækkenstol om natten.

Hvad skal der gøres:

Gerdas rollator skal stå så hun kan bruge den lige så snart, at hun skal ud af sengen.

Der skal være en lampe ved Gerdas seng, så hun kan tænde lyset når hun skal tisse.

Gerda skal også lære hvordan hun kan hejse sin seng op, så det bliver nemmere for hende, at komme op af sengen.

Gerda skal altid have nedkald på armen, så hun kan få hurtig hjælp.

# data[].attributes.headline
Bedre kvalitetsstandarder                                                         

# data[].attributes.subject
Bedre kvalitetsstandarder                                                         

# data[].attributes.body
Mere tid til rengøring (støvsugning).

- Dette vil vi gerne have, så rengøring kan blive mere omfattende og ikke så overfladisk.

- Dette vil vi gerne have, så den enkle borger kan indrages og få noget socialt ud af det.

Flere uddannede social og sundhedshjælpere.

-Dette vil vi gerne have, så der kan blive mere tid til den enkle borger.

- Dette vil vi gerne have, så der kommer mindre stress på arbejdspladsen og færre sygemeldninger.

# data[].attributes.headline
Bedre kvalitetsstandarder.                                          Flere uddannet sosuhjælper

# data[].attributes.subject
Bedre kvalitetsstandarder.                                          Flere uddannet sosuhjælper

# data[].attributes.body
Formålet er at medvirke til at sikre, at den enkelte kan fastholde sit aktuelle funktionsniveau, og at yde kompensation, omsorg og pleje.

1. Forebygge, at den enkeltes problemer forværres.

2. Understøtte den enkeltes muligheder for at fastholde egne ressourcer eller fremme øget selvstændighed samt forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion.

# data[].attributes.body
Man må kun udføre de opgaver som den enkelte borger er visiteret til.

Man må fx, ikke handle ind for en borger.

# data[].attributes.body
Case borger Gerda.

# data[].attributes.body
De beslutninger, kommunens politikere har taget om, hvor meget hjælp man vil tilbyde kommunens borgere. Serviceniveauet er beskrevet i kvalitetsstandarderne.

# data[].attributes.body
I 2003 indførte den borgelige regering frit valg på hjemmehjælpsområdet. man ønskede at pengene skulle følge borgerne, og at åbne for at private leverandører kunne byde ind på opgaver  i hjemmeplejen. man kaldte det ikke privatisering, men udlicitering.

Udlicitering er en form for delvis privatisering, hvor det offenlige betaler for ydelserne og kontrollerer, at opgaverne løses efter nogle fastsatte kvalitetskrav.

# data[].attributes.body
1. Personlig hjælp og pleje.

2. Hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet.

3. Madservice.

# data[].attributes.body
Der gives hjælp ifølge paragraf 83. i serviceloven.
et hjælpemiddel kan gives til en borger med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

Det vil sige, at vores borger kan få et hjælpemiddel.

# data[].attributes.body
- Gerda har brug for en plejeseng, for at personalet kan arbejde i den rigtige arbejdshøjde.

- Toiletstol, fordi hun ikke kan gå på førstesalen i sit hus, da hun ikke har så meget luft.

- Rollator så Gerda kan komme rundt.

# data[].attributes.body
Som myndighedsperson repræsentere jeg den offentlige myndighed indenfor mit område. Jeg skal overholde regler og love og arbejde efter det kommunalt fastsatte serviceniveau og kvalitetsstandarder

# data[].attributes.body
Gerda får hjælp til:

-Personlig pleje.
-Praktisk hjælp.

# data[].attributes.body
Indhold i ydelseskataloget
ydelseskataloget beskriver de kereydelser, som kommunerne leverer,dvs praktik hjælp, personlig pleje, træning og sygepleje.

1. Personlig pleje
2. Psykisk pleje og omsorg
3. Målrettede pædagogiske opgaver
4. Undersøgelse og behandlinger
5. Ernæring
6. Medicingivning/- administration
7. Praktisk hjælp- rengøring
8. Praktisk hjælp- tøjvask
9. Praktisk hjælp- indkøb
10. Træning
11. Aktivitet
12. Forebyggelse og sundhedsfremme
13. Anden hjælp til borgeren
14. Vurderinger og administrative opgaver.

# data[].attributes.body
Når man arbejder i hjemmeplejen eller på plejehjem, må du tale med dine kollegaer om relevante oplysninger om den enkelte borger i forhold til omsorg og pleje. Man må ikke tale med borgerens ægtefælle, samlever, børn, nære slægtninge eller borgerens læge uden samtykke fra borgen.

# data[].attributes.body
Visitator er sygeplejersker, ergoterapeuter eller fysioterapeuter med en visitator uddannelse. De vurdere borgerens behov for hjælp.
Rehabiliteringsvejleder er en der vejleder en borger i at nå et fastsat mål, i at kunne genvinde sit tidliger funktionsniveau eller opnå højst mulig funktionsevne.

# data[].attributes.body
Som social og sundhedshjælper skal du være professionel og overholde de retningslinjer som staten og kommunen har sat.

# data[].attributes.body
De beslutninger, kommunens politiker har taget om serviceniveauet, får selvfølgelig stor betydning for dig i dit daglige arbejde, da de danner rammen for dit arbejde. serviceniveauet kan ses som nogle overordnede beslutninger, som følges op af visitators mere konkrete aftaler med borgeren, og dermed ligger der et ret fast grundlag for det arbejde, du skal udføre hos den enkelte borger.

# data[].attributes.body
I serviceloven er det beskrevet, at borger med varigt eller nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne kan få støtte og lov til at låne hjælpemidler af kommunen. Nogle hjælpemidler får den enkelte borger gratis, og andre skal leveres tilbage. Eksempler på udlånte hjælpemidler kan være stokke, toiletforhøjer, seng og  rollator. Kropsbårne hjælpemidler  kan fx være støttestrømper, brystprotese, ortopædisk fodtøj og benproteser. Hvis borgeren er berettiget til forbrugsgoder  kan man kun få hjælp hvis det koster over 500 kr, borgeren skal selv betale halvdelen af udgiften.

# data[].attributes.body
Aktindsigt er adgang til at se dokumenter, der indgår i sagsbehandlingen hos en offentlig myndighed.

Borgeren har ret til aktindsigt, så han kan følge med i, hvad der skrives om ham. Det gælder også de notater, som du som social- og sundhedshjælper evt. skriver.

# data[].attributes.body
Tavshedspligt er pligt til ikke at give fortrolige oplysninger om borgeren videre til udenforstående, uden at borgeren samtykker (giver tilladelse).

# data[].attributes.body
Der findes to begreber: Borgerens oplysningspligt og underretningspligt. Borgeren oplysningspligt, her skal oplyses om sin situation, så det kan vuderes om han er berettiget til at få hjælp.
Underretningspligt, her har alle borgere pligt til at underrette hvis en person under 18år bliver udsat for omsorgssvigt

# data[].attributes.body
- Underretningspligt er en pligt alle borgere har når de får kendskab til at et barn eller en ung under 18 år udsættes for omsorgspligt.
- Man har som privatperson og myndighedsperson pligt til at underrette de sociale myndigheder.
- Som sundhedsperson har man pligten i højere grad end andre.
- Underretningspligten ophæver således tavshedspligten, men gælder alene området vedr. børn under 18 år.

# data[].attributes.body
BUM-modellen består af 3 led:

-Bestiller (myndighed)
-Udfører (hjemmeplejen eller privat firma)
-Modtager (borger)

Formålet med BUM-modellen:

- Øget fokus på retssikkerheden for borgeren.

-Øget fokus på overholdelse af de økonomsike rammer og økonomistyring.

-Øget fokus på kvalitetssikring og tilsynsvirksomhed.

-Øget fokus på dokumentation og servicering af det politiske niveau.

Man indførte BUM-modellen som redskab til visitation for, at skabe bedre styring og prioritering i kommunerne.

# data[].attributes.body
Oplysningspligt er borgerens egen pligt til at informere myndighederne, hvis han får offentlig hjælp, og hans situation ændres, og derfor ikke længere er berettiget til den hjælp og støtte, han får.

# data[].attributes.body
Samtykke er tilladelse til, at andre må indhente eller videregive konkrete oplysninger om den person, der giver samtykket.

Borgeren skal give samtykke, før du må give oplysninger om ham videre til andre end dine nærmeste kollegaer.