# data[].attributes.headline
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה באינטרנט 

# data[].attributes.subject
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה באינטרנט 

# data[].attributes.body
אפיסטמולוגיה אישית היא תחום מחקר בפסיכולוגיה חינוכית, העוסק בקשר בין ידע ותפיסות אישיות לגבי ידע וידיעה לבין תהליכי למידה מגוונים. ראשיתו של תחום מחקר זה היא בעבודתו של ויליאם פרי בשנות ה–60 של המאה הקודמת, שבה תוארה לראשונה ההתפתחות האפיסטמית של תלמידי מכללה אמריקאים. מאז צמח המחקר של אפיסטמולוגיה אישית בשני כיוונים עיקריים: הראשון הוא המחקר של אפיסטמולוגיה אישית כמאפיין התפתחותי והשני הוא המחקר של תפיסות אפיסטמיות עצמאיות )2001, Alexander & Buehl; 1997, Pintrich & Hofer.

אפיסטמולוגיה אישית ולמידה באינטרנט האינטרנט משנה בדרכים יסודיות את דרכי הגישה, הארגון והשימוש של מידע. הקשר בין אפיסטמולוגיה אישית לבין דרכי איסוף מידע ויצירת ידע הוביל חוקרים, בשנים האחרונות, לנסות ולבחון את הקשר בין חשיבה אפיסטמית ללמידה ברשת );2008., al et Kienhues; 2005., al et Bråten; 2004, Hofer; 2003, Hartley & Bendixen 2008, Tsai; 2008, Boldrin & Mason
טְסַי (2004, Tsai )הציע שהאינטרנט יכול להוות כלי אפיסטמי בעל תפקיד כפול: מצד אחד, כדי לעשות שימוש מושכל במקורות מידע מקוונים נדרשת מהתלמידים מודעות אפיסטמית לגבי טיבם של מקורות מידע ודרכי הערכה, הצדקה והבניה של ידע, ומצד שני, עצם השימוש באינטרנט יוצר תנאים לימודיים לפיתוח ולשכלול החשיבה האפיסטמית של התלמידים.

הערכת מקורות מידע הערכת מקורות מידע היא אתגר חשוב בכל הקשור בשימוש במידע מקוון. הערכת מקורות מידע דורשת תשומת לב למאפייני המקור )שם המקור, שם המחבר, סוג המקור, מטרת המקור, עדכניות ועוד( ויכולת להעריך בעזרתם את אמינות המקור ולפרש אותו. מחקרים שונים מצאו שנטייתם של תלמידים, בכל הגילים, להעריך את אתרי האינטרנט שבהם הם עושים שימוש היא נמוכה, ושכאשר הם כן מפעילים קריטריונים להערכה הם עושים זאת בצורה נאיבית ולעתים קרובות שגויה )Brem 2008, Boldrin & Mason; 2003., al et Hoffman; 2002, Aglinskas & Britt; 2001., al et .) אפשר לשער שתלמידים התופסים את הידע כוודאי ואחיד, עשויים להטיל פחות ספק במידע שהם קוראים, ולכן לגלות נטייה נמוכה יותר להערכת מקורות מידע.

# data[].attributes.headline
אמונות המורה והתלמיד

# data[].attributes.subject
אמונות המורה והתלמיד

# data[].attributes.body
חוה הלפרין
בעיניי מה שמשמעותי בנוגע לתפיסות ולמטפורות השונות של המושג ידע הוא, עם אלו תפיסות מגיעים המורים כיצד אלו משפיעות על דרכי ההוראה שלהם וכיצד האמונות והתפיסות שלהם משפיעות על תפיסות התלמידים בנוגע לידע והיכולת שלהם לרכוש ולהטמיע אותו.

# data[].attributes.body
חוה הלפרין:
מקריאת התקציר עולה המורכבות של המושג 'ידע' והיחס אליו באמצעות תפיסות שונות. בקורס תיאוריות למידה נחשפתי ל4 דגמים של תודעת הלומד:
1. לומדים כחקיינים 2. לומדים מהיחשפות דידקטית - מקבילים בעיניי למטפורת הרכישה
3. לומדים כחושבים - מקביל במידה מסוימת למטפורת ההשתתפות
4. לומדים כבעלי ידע - מקביל במידה מסוימת למטפורת יצירת הידע

# data[].attributes.headline
מידע חזותי- דורין לורצ'נקו

# data[].attributes.subject
מידע חזותי- דורין לורצ'נקו

# data[].attributes.body
הטכנולוגיה, המחשב, המאפשרים הצגת נתונים, הצגת גרפים, מצגות, באופן צבעוני, מאורגן, מחולק לצבעים שונים, טבלאות, עמודות ותבליטים, מאפשר לאדם לארגן טוב יותר את המידע אליו הוא נחשף וללמוד באופן מסודר, נוח יותר. עניין זה מאפשר קליטת מידע טובה יותר.

# data[].attributes.headline
למידה עצמית- דורין לורצ'נקו

# data[].attributes.subject
למידה עצמית- דורין לורצ'נקו

# data[].attributes.body
נכון שאנו בני האדם לומדים דרך ולפי מה שאנו רואים וחווים מהסביבה בה אנו חיים. לומדים אף באמצעות חיקוי. אך גם יש עניין של פרשנות וניתוח מידע עצמי. אנו לומדים גם ממה שהחברה מלמדת אותנו למשל בכיתה, אך גם עושים עבודה בלמידה עצמית כאשר אנו קוראים, או למשל מתנסים במערכות שונות במחשב...

# data[].attributes.headline
החינוך בגיל הרך כ"מעבדת מחקר"

# data[].attributes.subject
החינוך בגיל הרך כ"מעבדת מחקר"

# data[].attributes.body
כמחנכת בגיל הרך אני מוצאת שוב ושוב שחלק מגישות החינוך הפוסט מודרניות - הקונסטרוקטיביסטיות פונות במידה מסויימת לחינוך בעלי מאפיינים הדומים לנעשה בגני הילדים.
מאפייני הילדים הצעירים שאינם יודעים קרוא וכתוב, והמוסכמה החברתית שמאפשרת להם לשחק ולהנות במסגרת החינוכית משאירים את הזירה החינוכית בגן הילדים במישור ההשתתפותי, חוויתי. לדעתי אין עוררין כי בגן ישנה למידה משמעותית והתפתחות מנטלית מאוד משמעותית, "למרות" שיטות ההוראה האינטגרטיביות, משחקיות וכדומה.
איכשהו במערכות הלימוד הבאות מאפייני ההוראה והלמידה שונים מאוד ונוטים להוראת הקנייה ולמידת רכישה.
מעניין אותי ללמוד ולהחשף לשיטות הוראה התנסויות וסקרניות הדומות לאלו של גן הילדים
כרמית אדלר בן נחום

# data[].attributes.body
"הלומדים המלמדים את עצמם ברשת"
קיימים אנשים כאלה, לא מעט אפילו, אבל לא כולם מסוגלים לעשות את זה וגם לא עבור כל נושא שירצו ללמוד. אני חושב שזה תלוי באופי של האדם ובמוטיבציה שהוא מוצא כדי ללמוד. יהיו נושאים שיתפסו כמושכים יותר בעיני אותו לומד ולכן הוא ישקיע בהם יותר ונושאים אחרים לעומתם יהיו פחות מעניינים בעיניו ולכן יצליח להשקיע פחות. מעבר לכך יש כאלה שלמידה עצמית - ולא משנה אם היא באמצעות הרשת או בדרכים אחרות - פשוט לא מתאימה להם

# data[].attributes.body
"כל ידע תלוי ביודע, וקיימות פרספקטיבות שונות על כל מצב נתון"
הידע הוא תוצאה של נקודת מבט, כל אחד מסתכל על עובדות שונות מהזווית שלו והיא מוגדרת מההיסטוריה האישית של אותו אדם, מהמטענים הרגשיים והחברתיים שאיתם הוא מגיע, מהאמונות שלו ועוד.

# data[].attributes.body
ידע בעידן הטכנולוגי- בשנים האחרונות אנו מוצפים במידע ברשתות החברתיות ובאינטרנט. המידע הוא עצום ומגוון מאוד. חלק מהמידע הוא אמין ואמיתי וניתן להסתמך עליו ולהשתמש בו כידע.
עם זאת, לא תמיד המידע הזה מוסמך ואמין, בתוך כל זה צריך לדעת ולהשכיל מה מתוך המידע הזה אנו לוקחים אלינו ומשתמשים בו וזה הידע שלנו, כך שמאגר הידע שלנו יכלול מידע אמין ואמיתי.

# data[].attributes.body
"הצגת הידע במהותו כמשתנה: תְלוי-תפיסת הפרט ומטרתו ותְלוי-חברה ותרבות."

מהו הידע? האם כל מידע הנקלט אצלנו ראוי להיקרא ידע?
על פי המשפט המצורף- לידע יש מטרה מסויימת, חיבור לתרבות או לחברה. לא כל מידע מתאים לכל חברה ויתכן ולא ייעשה בו שימוש כלל.
זוהי גם חלק מהתשובות לשאלה מהו ידע וכיצד ידע נמדד או מוערך.

# data[].attributes.headline
גישת הלמידה בהכוונה עצמית

# data[].attributes.subject
גישת הלמידה בהכוונה עצמית

# data[].attributes.body
"לפי גישת הלמידה בהכוונה עצמית הלומדים הם עצמאים, מונעים על ידי מטרות לימודים ומוטיבציה ללמידה, ופעילים מבחינה מטה-קוגניטיבית על מנת ליעל את פעילותם."
בבתי הספר, כיום, ישנה מגמה לשנות את דרך ההוראה בחינוך - פחות שיעורים בהם המורה "שופך" חומר בזמן שהלומדים פסיביים אלא יותר שיעורים בהם הלומדים הם פעילים והם אלו שלומדים ידע חדש בלמידה עצמאית ו/או קבוצתית בהכוונת המורה.
לדעתי, ישנם לומדים אשר גישה זו לא מתאימה להם מכיוון שהם זקוקים לתיווך ולעזרה ולא יכולים ללמוד בצורה עצמאית.
ורד ג.

# data[].attributes.headline
הידע המעורער

# data[].attributes.subject
הידע המעורער

# data[].attributes.body
העובדה שדבר פשוט לכאורה כמו ״ידע״ איננו תחום כלל וכלל מעלה אל פני השטח את העובדה של חיים בעולם ש״פרום״ בקצותיו. הגבולות לעולם פתוחים והיכולת לגדול הן בצורה פרטית והן תרבותית איננה נגמרת. עצם הדיון מבטא את היופי שבחיים

# data[].attributes.headline
מטפורות של למידה

# data[].attributes.subject
מטפורות של למידה

# data[].attributes.body
בחרתי להתמקד בשלוש מטפורות:
מטפורת רכישה הרואה את הלומד כמיכל כאשר תהליך המידע כמילוי המיכל. במטפורה זו האדם מגיע כלוח חלק שמתמלא עם הזמן.
מטפורה של השתתפות- הלמידה כתהליך השתתפות בפרקטיקות חברתיות שונות ופעילויות של למידה שיתופית. בדרך זו של סיעור מוחין האנשים לומדים ומופרים מרעיונות, הארות ונקודות מבט שונות אשר נותנים להם חשיבה מזוית שונה שאולי לא ראו/פספסו.
מטפורה של יצירת ידע באמצעות מאמץ שיתופי המביא לידי פיתוח תוצרים, העלאת רעיונות ויישום. בלמידה זו החתירה לקראת התוצר הסופי מביא לחקירה משותפת תוך העלאת רעיונות תוך פיתוח היצירתיות.
נעמה פישר

# data[].attributes.headline
היבטים קוגניטיביים, מטה-קוגניטיביים וחברתיים בתפיסת הידע והבנייתו בסיוע טכנולוגיה

# data[].attributes.subject
היבטים קוגניטיביים, מטה-קוגניטיביים וחברתיים בתפיסת הידע והבנייתו בסיוע טכנולוגיה

# data[].attributes.body
לפי הפסיכולוגיה הקוגניטיבית הידע הוא בעצם ייצוג המידע שמאוחסן בזיכרון שלנו. כלומר, ככל שנזכור יותר כך נדע יותר. מצד אחד אני מסכימה עם זה, כי אם אשכח מה שלמדתי, גם לא אדע אותו, אך מצד שני אני חושבת שהעולם המשתנה של ימינו מאפשר ללמוד ידע חדש בכל יום. עם זאת, אם שכחתי מה קראתי אתמול אני יכולה לחזור לזה שוב ושוב בכף ידי בכל רגע נתון, כך שאני תוהה עד כמה ההגדרה הזאת מדויקת לימינו.

# data[].attributes.headline
מושג הידע והפוסט מודרניזם

# data[].attributes.subject
מושג הידע והפוסט מודרניזם

# data[].attributes.body
אני חושב שבעידן הנוכחי הדיגיטלי באמת יש קושי ליצור אמת אחת ויש למעשה "תחרות" על הידע הנכון והתקף ביותר. כאשר מתעורר דיון ברשתות החברתיות על נושא מסוים או אפילו כאשר מפרסמים כתבה מקצועית ברשת, ניתן לראות כי בתגובות המשתמשים לעיתים מבוצעות הפרכות של הידע / ביקורת עליו / הוספת מידע, כל אילו למעשה משקפים הלכה למעשה את התפיסה הפוסט מודרניסטית. הטכנולוגיה למעשה מאפשרת את ה"ביקורת" הזו לשלילה או לחיוב, להבדיל מהעת העתיקה לפני עידן האינטרנט בה הידע היה קיים במקורות רשמיים וקשה היה לבצע הבנייה מחדש או ביקורת עליו.

# data[].attributes.headline
3 המטאפורות להבניית ידע בעידן הדיגיטלי

# data[].attributes.subject
3 המטאפורות להבניית ידע בעידן הדיגיטלי

# data[].attributes.body
מאוד התחברתי בקטע ל-3 המטאפורות (רכישה/השתתפות/יצירה). לטעמי בעידן הדיגיטלי כאשר רמת הקשב והריכוז שלנו מצד אחד נמוכה וקשה לנו לבצע מטלות ומשימות ארוכות, ומצד שני הידע ברשת הוא כמעט אינסופי וקשה לתקף אותו, אלא אם ממקור רשמי, אנחנו עושים שימוש ב-3 המטאפורות ביחד. מצד אחד כאשר אנו לומדים ידע חדש אנו ממלאים למעשה את ה"מיכל" בראשינו, מצד שני, אנחנו תורמים לדיונים ברשתות חברתיות וכו' ולמעשה משתתפים בתהליך הבניית הידע, ולסיום כך יוצרים גם ידע חדש, באמצעות הוספת חלק אישי שלנו לידע הקיים. דוגמא טובה לכך לדעתי היא ויקיפדיה.

# data[].attributes.headline
ידע בעולם דיגיטלי

# data[].attributes.subject
ידע בעולם דיגיטלי

# data[].attributes.body
במיוחד כיום שהמידע הוא עצום ונגיש לכל אחד בפלטפורמות שונות, הבניית מידע חדש אצל בני האדם דומה לזה של מחשב, כאשר אנו צריכים לקלוט, לשמור בזיכרון ולשלוף בעת הצורך.
עם זאת, לדרך הלמידה יש השפעה על קליטת הידע ואחסונו בזיכרון. אני מאמינה כי ללמידה החברתית ולשיתוף הידע בין אנשים יש השפעה ניכרת יותר על הטמעת הידע בזיכרון ולהתפתחות החשיבה והבניית הידע של הפרט.

אודליה בן יהודה

# data[].attributes.headline
נתנאל ישראלי

# data[].attributes.subject
נתנאל ישראלי

# data[].attributes.body
אפיסטמולוגיית המידע-

נשאלת השאלה- האם כל הטוב שהטכנולוגיה זימנה לנו כמשתמשים, עדיין ישנה פגיעה כלשהיא באפיסטמולוגיה האישית שלנו?
ובכן, מחד אנו חווים את העולם דרך החושים שלנו ומאידך גיסא, קוראים דברים באינטרנט לדוגמא שיכולים להתפרש אחרת אצלנו.
אם כך- נשאלת השאלה מהו המידע? ומהו טיב הידע שלנו על העולם?

ישנם הרבה היבטים טובים בטכנולוגיה, אך לצידם גם קיימות שאלות ותהיות רבות אשר עלולות להוביל אותנו לשאלות נוספות על הידע, המידע והעולם אותו אנו חווים.

# data[].attributes.headline
נתנאל ישראלי

# data[].attributes.subject
נתנאל ישראלי

# data[].attributes.body
לדעתי, הוויכוח בין מושג ה- "ידע" עוד ימשיך שנים רבות.
הגישות הפילוסופויות ההיסטוריות עוד רלוונטיות לחיינו אנו בעיניי.
רבים תוהים היום כיצד נוצר הידע? מי קובע את טיבו של הידע? מעין לנו לדעת שמה שאנו חשים או חווים זהה לחוויה של האחר?

אלו הן שאלות המטרידות גם את הפילוסופים בימינו אנו.

# data[].attributes.headline
גילה- מבולבלת מההיבטים הפילוסופיים...צריך להתמקד בעיקר והוא להבין איך הלכה למעשה מוצאים מידע מתאים ונכון והופכים אותו לידע שימושי ומלמד

# data[].attributes.subject
גילה- מבולבלת מההיבטים הפילוסופיים...צריך להתמקד בעיקר והוא להבין איך הלכה למעשה מוצאים מידע מתאים ונכון והופכים אותו לידע שימושי ומלמד

# data[].attributes.headline
הקשר בין מטה-קוגניציה ומטפורת היצירה

# data[].attributes.subject
הקשר בין מטה-קוגניציה ומטפורת היצירה

# data[].attributes.body
כיוון שבמטפורת היצירה הדגש הוא על הידע הנוצר בתהליך הלמידה והלומד הוא שותף פעיל ביצירה שלו, קיים קשר הדוק בין מטפורה זו למושג מטה-קוגניציה. מטה-קוגניציה היא למעשה "חשיבה על חשיבה", יכולתו של הלומד להיות מודע לתהליכי חשיבתו ולכן שני מושגים אלה קשורים זה לזה.

# data[].attributes.headline
היבטים פילוסופיים, פסיכולוגיים וטכנולוגיים בתפיסה של מושג הידע

# data[].attributes.subject
היבטים פילוסופיים, פסיכולוגיים וטכנולוגיים בתפיסה של מושג הידע