# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du gode sider med masser af bud på, hvordan man stiller anderledes problemstillinger og undringer i matematik. Kender du til en side, der ikke er her - men der burde være her, så skriv til mmt08@helsingor.dk

# data[].attributes.headline
Digitaliseringens betydning for børn og unges læsning

# data[].attributes.subject
Digitaliseringens betydning for børn og unges læsning

# data[].attributes.body
Otte tematikker og fem overordnede tendenser

# data[].attributes.headline
Børn og unges læsevaner i en digitaliseret verden

# data[].attributes.subject
Børn og unges læsevaner i en digitaliseret verden

# data[].attributes.body
Ny rapport om børn og unges læsevaner

# data[].attributes.headline
Lad os starte en bøgernes befrielsesfront

# data[].attributes.subject
Lad os starte en bøgernes befrielsesfront

# data[].attributes.body
Kronik i Politiken af Josefine Ottesen

# data[].attributes.headline
Ny undersøgelse giver redskaber til børns læselyst

# data[].attributes.subject
Ny undersøgelse giver redskaber til børns læselyst

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn har brug for at møde voksne, der går op i læsning med liv og sjæl, og du er en vigtig rollemodel. Din egen læselyst og begejstring inspirerer børn til selv at læse. Derfor er det en god idé at dele ud af dine egne gode læseoplevelser, når du fortæller om fagbøger, gyserhistorier og fantasy eller den bog, som klassen skal til at læse i dansk. Stil masser af spørgsmål til børnene, så dialogen om bøger og læsning kommer i gang. Vær nysgerrig og find ud af, hvilke emner der optager dem lige nu - også på YouTube og TikTok. Tag fat i trends og tendenser i samfundet eller store sportsbegivenheder. Det, som er på alles læber, kan du altid understøtte med litteratur.

2: Gør læsning til en fælles aktivitet Fællesskaber om læsning opstår ikke af sig selv. Det kræver initiativrige værter, der har noget at byde ind med. Det er dig. * Lav sociale arrangementer, som kobler læseoplevelser og hygge. * Sæt også rammerne for, at læsning kan blive en fælles aktivitet i familien. Det kan du gøre ved at lave læsekonkurrencer for familier og slutte af med forfatterbesøg og pizza på skolen eller biblioteket. * Om det så gælder bogklubber eller quizzer, er det vigtigt at skabe et fysisk og socialt rum for læsning. Indretningen på dit bibliotek kan indbyde til, at børn slår sig ned og læser. * Du kan som vært sætte rammen for gode snakke om bøger på digitale platforme. På den måde kan børn også være med i fællesskabet, selv om det fysiske bibliotek ikke ligger lige om hjørnet.

3: Iscenesæt læsningen og skab rammerne for den gode og fordybede læseoplevelse

Mange børn og unge har ikke selv erfaringer med at skabe rammerne omkring fordybet læsning. Du kan som lærer, bibliotekar eller pædagog hjælpe dem med komme ned i tempo og finde ro til at koncentrere sig om læsningen uden at blive digitalt distraherede. Du kan eksperimentere med de fysiske rammer for læsning og dermed give flere børn og unge positive læseoplevelser og -erfaringer, ikke mindst når det gælder længere tekster. For jo ældre børn bliver, jo større tendens er der til, at de læser korte tekstformater på sociale medier, der kræver skimmelæsning frem for dybdelæsning. Husk, at læsning kan foregå mange steder, for eksempel på en gynge, under en trappe eller i et mørkt rum, hvor børnene har pandelamper på.

4: Klæd forældrene på til at inspirere deres børn til læsning

Forældre er vigtige inspirationskilder, når børn skal finde læsestof. Opsøg forældrene og giv dem bogtips på sociale medier, på skolens intranet, i lokale aviser, i skræddersyede nyhedsbreve, på biblioteket, i håndboldklubben og alle andre steder, hvor de færdes i hverdagen. Der kan være særlige gevinster at hente ved at lave læsekampagner og arrangementer målrettet forældrene, som gør det nemt for dem at få læsningen ind i familiens hverdag. Sørg for, at de aldrig løber tør for inspiration til deres barns næste læseoplevelse. Lav bogpakker og boglister med anbefalinger til kør-selv-ferien eller turen i sommerhus.

5: Styrk din egen faglighed og søg viden om børn og unges interesser og medievaner

Den fysiske bog er noget helt specielt. Men det er musik, film, videoer på YouTube, fanfiction på nettet, e-bøger, computerspil og sociale medier også. Børn og unges læsning foregår ikke i et vakuum. Den hænger sammen med deres interesser, digitale medievaner og fællesskaber, og de ændrer sig hele tiden. Når du følger med i, hvad børn laver i fritiden på deres skærme, får du mere føling med deres interesser. Og interesser er med til at drive læselysten. Det hjælper dig også i dialogen med forældrene. Derfor denne klare anbefaling: Snak med børnene og bliv ved med at være nysgerrig.

Fra undersøgelsen Børn og Unges Læsning 2021.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny undersøgelse giver redskaber til at øge elevernes læselyst

# data[].attributes.attachment_link.description
Børns læselyst daler stadig med alderen, og de har svært ved at fordybe sig, hvis de er meget på sociale medier. En ny stor læselystundersøgelse viser, at koden endnu ikke er knækket. Til gengæld er der masser af konkret hjælp til dansklærere og PLC-medarbejdere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gangetabel.dk understøtter nu også touch-enheder; tablets og telefoner. Touch-enheder får vist et skærm-tastatur. Man kan også skifte manuelt under gange-spillet, ved klik på tastatur-ikonet øver til højre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Byg din egen gangetabel og spil gangespillet som tabelspil direkte i browseren. Se statistik over din udvikling i gangetabellerne og tæsk dine venner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gangetabel.dk understøtter nu også touch-enheder; tablets og telefoner. Touch-enheder får vist et skærm-tastatur. Man kan også skifte manuelt under gange-spillet, ved klik på tastatur-ikonet øver til højre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Byg din egen gangetabel og spil gangespillet som tabelspil direkte i browseren. Se statistik over din udvikling i gangetabellerne og tæsk dine venner.

# data[].attributes.body
Undersøgelse af børns læsevaner

# data[].attributes.body
Samlet oversigt over alle mattip.dk's matematik-spil.

# data[].attributes.attachment_link.title
Supermatematik.dk - matematik på en sjov måde!

# data[].attributes.headline
Viden Om - Forebyggelse af afkodningsvanskeligheder

# data[].attributes.subject
Viden Om - Forebyggelse af afkodningsvanskeligheder

# data[].attributes.attachment_link.title
Viden Om - Forebyggelse af afkodningsvanskeligheder - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Afkodningsvanskeligheder i de første skoleår er et tidligt risikotegn på ordblindhed.

# data[].attributes.headline
NYE lærestreger - korte webinarer fra Gyldendal

# data[].attributes.subject
NYE lærestreger - korte webinarer fra Gyldendal

# data[].attributes.body
- temaer om hvordan vi taler om køn i skolen, hjernesmart undervisning, stress og angst blandt unge, teknologiforståelse, mindfulness, demokrati, filosofi og multikulturel litteratur i undervisningen mm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lærestreger er korte webinarer med faglige indspark, pædagogiske perspektiver og inspiration gennem interviews med fageksperter og dygtige praktikere. Så kig med, når vi sender live eller præcis, når det passer dig! På denne side finder du nemlig både webinarer, du kan tilmelde dig og se i den nærmeste fremtid, og webinarer som allerede er afholdt, men som er værd at gemme på. Det er gratis at deltage - det eneste, du skal gøre, er at tilmelde dig, og så modtager du et link til webinaret på den aktuelle dag. De afholdte webinarer finder du altid nederst her på siden.

God fornøjelse!

# data[].attributes.attachment_link.description
Lærestreger er korte webinarer med faglige indspark, pædagogiske perspektiver og inspiration gennem interviews med fageksperter og dygtige praktikere. Så kig med, når vi sender live eller præcis, når det passer dig! På denne side finder du nemlig både webinarer, du kan tilmelde dig og se i den nærmeste fremtid, og webinarer som allerede er afholdt, men som er værd at gemme på.

# data[].attributes.headline
Katalog over levende litteraturmøder for børn og unge

# data[].attributes.subject
Katalog over levende litteraturmøder for børn og unge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Litteratur har udarbejdet kataloget 'Levende Litteraturmøder for børn og unge'. Det skal give dig, som arbejder med børn og unge, et overblik over et mangfoldigt og sprudlende forfatterfelt i ny dansk børnelitteratur og gøre det nemmere at tilrettelægge relevante og inspirerende litteraturmøder.

Kataloget består af ca. 60 forskellige arrangementer i 2022, som er sorteret efter målgruppe, så det er nemt for dig at finde de arrangementer, der har relevans for din målgruppe af børn.

Hvis du booker et litteraturmøde med en forfatter, kan du søge tilskud til mødet i Statens Kunstfonds pulje 'Dansk og udenlandsk litteratur for børn og unge'

Har du spørgsmål til kataloget, er du velkommen til at kontakte os på litt@slks.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Levende litteraturmøder for børn og unge

# data[].attributes.attachment_link.description
Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg for Litteratur har udarbejdet kataloget 'Levende Litteraturmøder for børn og unge'. Det skal give dig, som arbejder med børn og unge, et overblik over et mangfoldigt og sprudlende forfatterfelt i ny dansk børnelitteratur og gøre det nemmere at tilrettelægge relevante og inspirerende litteraturmøder. Kataloget består af ca.

# data[].attributes.body
Login: tingbjerg
Kode: skole

# data[].attributes.headline
Sproglig udvikling i matematik og naturfag

# data[].attributes.subject
Sproglig udvikling i matematik og naturfag

# data[].attributes.attachment_link.title
Sproglig udvikling i matematik og naturfag

# data[].attributes.attachment_link.description
Alinea er en del af Egmont, som er Danmarks største mediekoncern. Egmont har fortalt historier i over 100 år, laver film i Oscarklasse og fortæller historier gennem nyheder, bøger og magasiner. Egmont er en dansk fond, som hvert år giver næsten 100 millioner kroner til børn og unge, der har det svært.

# data[].attributes.body
For 3.-5. klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Emojier gør det sjovt at blive inspireret

Buggi er et sjovt inspirationsværktøj, når barnet skal finde frilæsningsbøger. I Buggi bruger man nemlig ikke tekst til at søge efter en bog.

I stedet viser emojier vej til bøger med den ønskede stemning, tema og sværhedsgrad. En smilende emoji viser, at bogen er ufarlig, uden konflikt og rar at læse. En zombie viser, at bogen er uhyggelig og har med hekse og spøgelser at gøre, og et rumskib viser, at bogen handler om sci-fi.

Et lille ikon med en person der forsøger at spytte langt, viser den ønskede sværhedsgrad. Jo længere personen spytter, desto sværere bliver bogen at læse.

Børnene kan betjene sig selv

Buggi er sat op på en måde, der gør det let for børnene at betjene sig selv. Det er nemt for barnet at danne sig et overblik over hjemmesiden. Herefter skal barnet blot trykke på de emojier, de er interesserede i, så dukker forslag til bøger op.

Når bøgerne kommer frem, kan man klikke på bogen. Så bliver man omstillet til Nota Bibliotek, hvor man kan låne bogen, akkurat som man plejer, når man er medlem hos Nota.

Det kræver dog, at man har valgt Nota som bibliotek i Buggis menu.

Vælg Nota som bibliotek, når du bruger Buggi

Første gang man bruger Buggi, skal man indstille Buggi, så der kun vises bøger fra Nota Bibliotek.

Det gør man gennem tre enkle trin:

1) Åbn en browser fra pc, tablet eller mobil og skriv buggi.dk.

2) Vælg Nota på listen over skole eller bibliotek.

3) Nu viser Buggi kun de titler, som findes i Notas samling.

Hjælp til voksne:

For de voksne, som gerne vil kunne hjælpe børnene lidt på vej, findes en emoji-ordbog. Her er der forklaringer på de forskellige emojier, så man - hvis det er nødvendigt - kan hjælpe barnet lidt på vej.

# data[].attributes.attachment_link.title
Buggi er en ny vej til at finde frilæsningsbøger i Nota Bibliotek

# data[].attributes.attachment_link.description
Buggi er et sjovt inspirationsværktøj, når barnet skal finde frilæsningsbøger. I Buggi bruger man nemlig ikke tekst til at søge efter en bog. I stedet viser emojier vej til bøger med den ønskede stemning, tema og sværhedsgrad. En smilende emoji viser, at bogen er ufarlig, uden konflikt og rar at læse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Viden Om effektive redskaber til at styrke.. Vidensnotat

# data[].attributes.body
Søger du en spillefilm og findes den ikke i mitCFU - kan ønsket indtastes her - så vil CFU tilføje spillefilmen til de film de arbejder på at klarere.

# data[].attributes.body
Brug uni-login

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af hensyn til sikkerheden beder vi dig bekræfte, at du ikke er en robot.

Audio is not supported in your browser.

# data[].attributes.headline
Nye perspektiver på læsning hos elever med indvandrerbaggrund

# data[].attributes.subject
Nye perspektiver på læsning hos elever med indvandrerbaggrund

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I PISA 2018 scorer elever med indvandrerbaggrund signifikant lavere i læsning end elever uden indvandrerbaggrund (en forskel på 65 point). Den gennemsnitlige elev uden indvandrerbaggrund befinder sig på niveau tre ud af seks, mens den gennemsnitlige elev med indvandrerbaggrund befinder sig på niveau to. Undersøgelsen viser også, at lidt over en tredjedel af danske elever med indvandrerbaggrund (35 procent) er lavt præsterende i læsning sammenlignet med 13 procent blandt elever uden indvandrerbaggrund.

Seniorforsker Jesper Bremholm uddyber: "Når man er lavtpræsterende i undersøgelsen, så betyder det, at man ikke har det minimale kompetenceniveau til at klare sig i videre uddannelse og i samfundet hvad angår læsning. Manglende læsekompetence i 15-års alderen viser stærke sammenhænge med kortere uddannelse, lavere indkomst og deraf afledte konsekvenser for livskvalitet."

Skolesystemet har ikke formået at kompensere for ulighed

I PISA-undersøgelserne kan man se, at vi ikke har formået at løfte denne elevgruppes læsekompetencer over en efterhånden lang årrække. Men det er ifølge Bremholm en alvorlig misforståelse, at de svigtende resultater alene skyldes elevernes etniske baggrund: "I den nyeste rapport kan vi se, at forskellen mellem læsekompetencer hos elever med og uden indvandrerbaggrund bliver markant mindre, når man korrigerer for socioøkonomisk forskel. Det vil sige, at elever med indvandrerbaggrund har særlige udfordringer qua deres sproglige baggrund, men det er ikke den primære udfordring. Den primære udfordring er, at de er elever fra hjem med dårlige ressourcer, økonomisk, uddannelsesmæssigt og kulturelt."

Bremholm peger på, at hele 57 procent af de danske elever med indvandrerbaggrund defineres som ressourcesvage i undersøgelsen. Den tilsvarende andel for elever uden indvandrerbaggrund er 21 procent. Undersøgelsen viser også, at Danmark både har den højeste andel af ressourcesvage elever blandt elever med indvandrerbaggrund og den største forskel i dette mål, mellem elever med og uden indvandrerbaggrund, når vi sammenligner os med andre OECD-lande.

Årsagerne til forskelle i elevernes læsekompetencer beror altså i høj grad på elevens og skolens baggrundskarakteristika og socioøkonomiske baggrund, og det bør ifølge læseforskeren give anledning til, at vi holder op med at overfokusere på elevers etnicitet: "Vi bør i højere grad være optagede af, hvordan vi kan udvikle de skoler, hvis elevgrundlag er socioøkonomisk udfordret. Mange af disse skoler har en overrepræsentation af elever med indvandrerbaggrund, og vi bør tænke over ulighed i samfundet generelt. Vi har hidtil troet, at den nordiske uddannelsesmodel har været særligt god til at kompensere for ulighed, men det har vist sig ikke at være tilfældet her. Meget tyder på, at der uddannelsespolitisk er en berøringsangst i forhold til at adressere ulighed. Det bør vi gøre op med."

Det hjælper ikke at sprede eleverne

PISA-undersøgelsen viser, at jo højere andel af elever med indvandrerbaggrund, der går på en skole, des dårligere læseresultater har eleverne. Det giver Bremholm anledning til at udfordre endnu en forestilling: "Det kan få en til at tro, at hvis man spreder elever med indvandrerbaggrund på flere skoler, vil de få bedre resultater. Men det er ikke nødvendigvis tilfældet. Det er ganske rigtigt, at der er en sammenhæng mellem skoler med høje andele af elever med indvandrerbaggrund og svagere læseresultater i PISA, men det er faktisk socioøkonomien, der driver det. Det er ikke det, at de har en indvandrerbaggrund, der er et problem for fagligheden. Det er den dårlige socioøkonomi. I stedet for at flytte børnene med busser til skoler med mange etnisk danske elever, så skulle man hjælpe skolen med at løfte elevernes faglighed."

Bremholm ser mange andre oplagte muligheder for at udvikle denne elevgruppes skoleresultater: "Hvis man vil skabe bedre resultater for denne elevgruppe, så bør man sørge for, at netop elever fra udsatte områder går i gode skoler. I skoler med en dygtig ledelse, stærke lærerkræfter, gode fysiske rammer og økonomiske ressourcer. Det er er ressourcerne, snarere end eleverne, man bør flytte!"

Der er masser at bygge på

Ser man på elevernes tilgang til skolen, så er der heldigvis masser at bygge på. Bremholm peger på, at eleverne er motiverede for at gå i skole og udvikle sig fagligt: "Rapporten afliver faktisk en masse myter om denne elevgruppe. Danske elever er generelt glade for at gå i skole, og de tror på egne evner. Det er en positiv nyhed. Danske elever med indvandrerbaggrund er tilfredse med skolen, og de er ambitiøse og motiverede for at lære. De her elever kan i høj grad se meningen med at gå i skole, så der er alle muligheder for at lave en indsats, som eleverne vil være modtagelige overfor."

Læs hele rapporten PISA etnisk 2018 her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nye perspektiver på læsning hos elever med indvandrerbaggrund

# data[].attributes.attachment_link.description
I PISA 2018 scorer elever med indvandrerbaggrund signifikant lavere i læsning end elever uden indvandrerbaggrund (en forskel på 65 point). Den gennemsnitlige elev uden indvandrerbaggrund befinder sig på niveau tre ud af seks, mens den gennemsnitlige elev med indvandrerbaggrund befinder sig på niveau

# data[].attributes.body
Film og TV

# data[].attributes.attachment_link.title
Film og tv - vejledning til elever og forældre

# data[].attributes.headline
Vejledning til download af e-bøger og streaming af film og TV til elever og forældre

# data[].attributes.subject
Vejledning til download af e-bøger og streaming af film og TV til elever og forældre

# data[].attributes.body
E-bøger

# data[].attributes.attachment_link.title
E-bøger - vejledning til elever og forældre

# data[].attributes.headline
CFU-samlingen tilbyder et bredt udbud af ebøger lige til at downloade og give elever adgang til.

# data[].attributes.subject
CFU-samlingen tilbyder et bredt udbud af ebøger lige til at downloade og give elever adgang til.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af: Henriette Romme Lund

I klasseværelser landet over er lærebøger blevet suppleret eller skiftet ud med skærme og tablets, lærere bruger digitale tavler, og elever laver opgaver på tablets eller bærbare computere.

Men hvad betyder det for læsningen, når den foregår på et digitalt medie?

Nationalt Videncenter for Læsning har udviklet en række materialer til inspiration og undervisning. De kan hentes nedenfor.

Materialerne er produceret for STIL, Undervisningsministeriet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vidensunivers: Læsning på digitale enheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Af: Henriette Romme Lund I klasseværelser landet over er lærebøger blevet suppleret eller skiftet ud med skærme og tablets, lærere bruger digitale tavler, og elever laver opgaver på tablets eller bærbare computere. Men hvad betyder det for læsningen, når den foregår på et digitalt medie?

# data[].attributes.headline
Inspiration til udskolingen på eReolenGO!

# data[].attributes.subject
Inspiration til udskolingen på eReolenGO!

# data[].attributes.headline
Inspiration til mellemtrinnet på eReolenGO!

# data[].attributes.subject
Inspiration til mellemtrinnet på eReolenGO!

# data[].attributes.headline
Inspiration til indskolingen på eReolenGO!

# data[].attributes.subject
Inspiration til indskolingen på eReolenGO!

# data[].attributes.body
Til inspiration i hjemmet - også selvom det ikke er muligt at besøge det fysiske bibliotek på skolen eller i kommunen. Alle elever kan tilgå biblioteket med masser af ebøger på www.mitcfu.dk.

# data[].attributes.body
Her finder du gratis bøger produceret af børn på tværs af en masse landegrænser. Måske det inspirerer til også at producere bøger hjemme på tysk, norsk, svensk, færøsk, dansk osv.

# data[].attributes.headline
Daglig læselog med fjernadgang og gamification

# data[].attributes.subject
Daglig læselog med fjernadgang og gamification

# data[].attributes.body
Motiver eleverne til at læse flest minutter imens hele Danmark er lukket ned. Sæt en konkurrence igang og følg med i udviklingen løbende. Det er helt gratis!

# data[].attributes.attachment_link.title
Læsetid - Din digitale læsekontrakt | BookBites

# data[].attributes.attachment_link.description
Få et samlet overblik over hele klassens læsning ét sted i en digital læsekontrakt. Log på med UNI-login. Gratis at bruge for alle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har talt med læremiddelforsker Stig Toke Gissel om, hvad det er, de digitale læremidler kan. Interviewet er en del af webdokumentaren DEN DIGITALE SKOLE.

DIGITALE LÆREMIDLER - HVAD ER DET?

"En digital læringsportal er typisk et sted, hvor der er enormt meget indhold. Det vil sige, at der er mange forløb om forskellige emner, som lærerne kan kombinere og vælge til og fra, som de finder det relevant. I en portal kan man dække fagets områder på mange forskellige måder, og man kan have mange forløb, der taler ind i de samme kompetenceområder og færdigheds- og vidensmål. Digitale læremidler tilbyder typisk interaktivitet og nogle andre medieformater, end dem vi ser i et analogt læremiddel. Der vil typisk være film, lydfiler og simulationer, som eleverne kan bruge til at forstå og arbejde med indholdet på andre måder. For eksempel er der mange digitale læremidler, der tilbyder eleven umiddelbar feedback på lukkede opgaver, når de skal træne. Typisk vil man også koble til nogle redskaber, hvor eleverne kan producere, eksperimentere og arbejde med stoffet på en kreativ måde. Det giver det analoge format i sig selv ikke mulighed for. Når man ser en video om et indhold i stedet for at læse en fagtekst, vil man kunne illustrere pointerne på en anderledes, vedkommende og motiverende måde for eleverne. Omvendt kan det digitale også forstyrre og dække for det faglige indhold."

"Der er ingen tvivl om, at et digitalt læremiddel potentielt kan motivere eleverne i højere grad end et analogt læremiddel kan."

HVILKE MULIGHEDER LIGGER DER I DE DIGITALE LÆREMIDLER?

"Der er ingen tvivl om, at et digitalt læremiddel potentielt kan motivere eleverne i højere grad end et analogt læremiddel kan. Blandt andet fordi eleverne imødekommes af læremidlet på en anden måde. For eksempel gennem interaktivitet. Vi ved også, at de spilbaserede formater og en umiddelbar feedback motiverer mange elever, fordi de får kontant afregning i forhold til deres præstationsniveau. Det kan man jo se som en værdi i sig selv ved det digitale format."

HVAD MED DIFFERENTIERING?

"Som udgangspunkt har det digitale læremiddel nogle særlige potentialer i forhold til differentiering. Der er mulighed for at give eleverne nogle hjælpemidler og redskaber, som hjælper dem, som har svært ved stoffet. Men det er også vigtigt at holde sig for øje, at hjælpemidlerne ikke altid er gode for alle. For eksempel vil det for en dygtig elev ikke være gavnligt at sætte oplæsefunktionen til. Det vil være bedre, at eleven selv læser teksten. I undervisningen er det ikke altid den hurtigste vej, der er en bedste vej. Nogle gange er det den lange og svære vej, der giver mest læring."

"Det digitale er ikke nødvendigvis en gevinst i sig selv, medmindre det anvendes med et specifikt didaktisk formål for øje."

ER DET DIGITALE EN KVALITET I SIG SELV?

"Det digitale er ikke nødvendigvis en gevinst i sig selv, medmindre det anvendes med et specifikt didaktisk formål for øje. Det digitale giver nogle muligheder for at udføre nogle didaktiske funktioner på en smartere, mere effektiv og dybere måde. Men ofte er det potentialer, som både forlagsproducenterne skal tænke ind i deres materialer og som læreren skal realisere i undervisningen."

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har talt med læremiddelforsker Stig Toke Gissel om, hvad det er, de digitale læremidler kan. Interviewet er en del af webdokumentaren DEN DIGITALE SKOLE. "En digital læringsportal er typisk et sted, hvor der er enormt meget indhold.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I den danske uddannelsesverden breder der sig tilsyneladende den opfattelse, at traditionel staveundervisning ikke har nogen effekt. I et interview med Weekendavisen siger en DPU-forsker eksempelvis: "Der foreligger massiv forskning siden 1897, som dokumenterer, at man ikke lærer at stave gennem gentagen træning ude af kontekst. Man lærer at stave ved at skrive og læse i kontekst" (Simon Skov Fougt, citeret i Weekendavisen 29/4 2016).

Hvis man som lærer bruger tid på at undervise i stavning, kan et udsagn som dette måske give det indtryk, at man er ude af trit med forskningen. Og dette indtryk bestyrkes formentligt, når man ser, at et blogindlæg af en anden DPU-forsker, Jeppe Bundsgaard, simpelthen har overskriften Staveundervisning er spild af tid . Også i Bundsgaards blogindlæg optræder årstallet 1897, idet der henvises til en amerikansk undersøgelse af J. M. Rice (Rice, 1897), der ifølge Bundsgaard "viste at børn der havde fået staveundervisning, ikke blev bedre til at stave".

Jeg vil her forsøge at ridse op, hvad man efter min mening kan bruge undersøgelsen fra 1897 til i dag, og hvad senere undersøgelser kan fortælle os om effekten af at undervise i stavning. Min konklusion er, at lærere, der underviser i stavning, er i god overensstemmelse med moderne forskning.

Inden jeg fremlægger grundlaget for denne konklusion, vil jeg gøre opmærksom på, at jeg er forfatter til en række staveundervisningsmaterialer, hvilket godt kan tænkes at påvirke min dømmekraft. Det følgende bygger dog udelukkende på andres forskning. Som forsker har jeg beskæftiget mig en del med danske elevers udvikling af stavefærdigheder, men jeg har ikke gennemført undersøgelser af staveundervisningen.

Om at dokumentere (fravær af) effekter

Man kan ikke dokumentere, at Loch Ness-uhyret ikke findes. Uanset hvor længe og hvor grundigt man har trawlet Loch Ness igennem, kan man aldrig være helt sikker på, at der ikke var noget, man overså. Men man kan rapportere, at man trods alle anstrengelser ikke har fundet noget uhyre. Tilsvarende kan man heller ikke som sådan dokumentere, at en bestemt form for undervisning er virkningsløs. Men man kan gennemføre undersøgelser af undervisning - og rapportere, om man fandt en effekt eller ej.

Effektundersøgelser på undervisningsområdet indebærer, at man sammenligner mindst to elevgrupper: en gruppe, der har deltaget i en bestemt slags undervisning, og en sammenligningsgruppe, som i samme periode har deltaget i en anden slags undervisning, eller evt. slet ikke er blevet undervist. Hvis eleverne, der er blevet undervist, går mere frem end sammenligningsgruppen, er det dokumentation for en positiv effekt, forudsat at undersøgelsen ikke er fejlbehæftet. Hvis der ikke findes nogen forskel i forhold til sammenligningsgruppen, er der ikke dokumentation for nogen effekt - men dette udelukker ikke med sikkerhed, at effekten faktisk findes.

Hvad undersøgte J. M. Rice i 1897?

Rices studie fra 1897 var ikke en effektundersøgelse, og det giver derfor ikke grundlag for skråsikre udsagn om undervisningseffekter. Hvad Rice faktisk gjorde, var at indsamle oplysninger fra tyve forskellige skoler i USA om, hvor mange minutter om dagen man brugte på at undervise i stavning på 4. til 8. klassetrin. De oplyste tal sammenholdt han med, hvor gode eleverne på de respektive skoler var til at stave, hvilket blev vurderet ud fra særligt udformede diktater og skriveopgaver. Rice vurderede med andre ord sammenhængen mellem mængden af staveundervisning og klassernes staveniveau - og umiddelbart kunne han ikke se nogen klar sammenhæng (se evt. nærmere i Krashen & White, 1991). Det er denne iagttagelse, man er begyndt at trække frem som belæg for, at traditionel staveundervisning ikke virker.

Hvis staveundervisning har en positiv effekt, må man umiddelbart formode, at de elever, der får mest undervisning, også vil blive de bedste til at stave. Men en statistisk sammenhæng (eller et fravær af samme) kan fremkomme på flere måder. Hvis vi iagttager, at elever, der ofte får hjælp til lektierne, ikke klarer sig bedre i skolen end elever, der sjældent får lektiehjælp, så kan det være nærliggende at konkludere, at lektiehjælp bare er spild af tid. Men hvad nu, hvis eleverne, der fik mest hjælp, også havde større behov end dem, der ikke fik lektiehjælp? På samme måde kan der være skoler, der underviser meget i stavning, fordi deres elever faktisk har brug for det. Når vi ser på sammenhængen mellem undervisningsmængde og staveniveau, kan vi derfor ikke med sikkerhed vide, hvad der er årsag, og hvad der er virkning. Sammenhænge kan skyldes forhold, vi ikke har styr på.

Vi ved ikke, hvordan elevgrundlaget var på Rices deltagerskoler. Vi ved heller ikke, om oplysningerne om staveundervisningens omfang var retvisende (valide), og om de anvendte stavemål var pålidelige nok til, at vi tør stole på dem. Det er oplysninger, som man i dag er nødt til at fremlægge, hvis man vil publicere i anerkendte tidsskrifter. Rice leverede et pionerarbejde og fortjener at blive husket for sin indsats. Men hvis man vil udtale sig om, hvad der virker for danske elever i dag, er det betænkeligt at lægge vægt på et studie med så store metodiske begrænsninger.

Moderne metaundersøgelser

Hvad siger nyere forskning så om effekten af staveundervisning? Der er i de senere år gennemført flere metaundersøgelser, der belyser spørgsmålet. Metaundersøgelserne forsøger at tegne det store billede ved at regne på tallene fra alle de effektundersøgelser, der er gennemført på området, og som lever op til stringente udvælgelseskriterier.

Graham og Santangelo (2014) bygger på i alt 53 studier og indleder deres diskussionsafsnit sådan her: "For over a century, some spelling experts and theorists have argued that spelling should not be taught directly and systematically, claiming that such instruction is not effective or efficient [...] The findings from this meta-analysis did not support these claims." De finder nemlig, at elever, der blev undervist direkte i stavning, gennemgående gik markant mere frem end andre elever.

Dette gjaldt på tværs af klassetrin. Det gjaldt både i undersøgelser, hvor man sammenlignede med elever, der slet ikke var blevet undervist i stavning, og i undersøgelser, hvor man sammenlignede med elever, der udelukkende blev undervist indirekte i stavning (fx gennem læse- og skriveaktiviteter). Og det gjaldt, når stavning blev vurderet ud fra mængden af korrekt stavede ord i elevproducerede tekster. Der blev tilmed fundet positive effekter på elevernes læsefærdigheder. Derimod blev der ikke fundet signifikante effekter af staveundervisning, når det gjaldt kvaliteten af elevproducerede tekster (ud over den nævnte effekt på korrekt stavning).

Graham og Santangelo konkluderer, at elever tilegner sig vigtig viden om stavning gennem direkte undervisning, men de understreger, at dette på ingen måde udelukker, at indirekte staveundervisning i form af læse- og skriveaktiviteter ligeledes bidrager positivt til elevers staveudvikling. Jo mere elever beskæftiger sig med skrevne ord, jo bedre bliver deres muligheder for at tilegne sig viden om stavemåder.

En nyere metaundersøgelse af Galuschka m.fl. (2020) bygger på 34 effektundersøgelser og fokuserer på effekten af staveundervisning i forhold til ordblinde. Denne undersøgelse skelner mellem forskellige tilgange til undervisning, alt efter hvad der er lagt vægt på - fx fonologi, morfologi eller hukommelsesstrategier. Det er en vigtig nuancering, for staveundervisning forekommer jo i mange forskellige udgaver, og de er givetvis ikke lige gode alle sammen. Overordnet opsummerer forfatterne deres resultater sådan her: "Learners with dyslexia or spelling deficits who take part in a spelling intervention show better reading and spelling performance, compared to children who received regular school practice, or no spelling instruction." Også når det gælder undervisning af elever med skriftsproglige vanskeligheder, er der altså belæg for at mene, at det nytter at undervise i stavning.

Galuschka m.fl. fandt for øvrigt positive effekter både af forløb, der knyttede stavemåder til ordenes udtale (fonologi), og af forløb, der knyttede dem til ordenes betydningsdele (morfemer). Derimod fandt de ikke nogen effekt af at træne hukommelsesstrategier for hele ord - men kun to studier kunne belyse denne type undervisningsindhold, så her er datagrundlaget meget spinkelt.

Danske undersøgelser?

Konklusionen fra de to metaundersøgelser er meget klare: Det er ikke spild af tid at undervise i stavning. Det betyder ikke, at der er garanti for effekten af en hvilken som helst staveøvelse, men gennemgående giver det altså gode resultater, når lærere gør en indsats på staveområdet.

Men kan man så regne med, at metaundersøgelsernes konklusioner også gælder i en dansk sammenhæng? Langt de fleste effektundersøgelser er gennemført i engelsktalende lande, hvor undervisningsformer og -rammer kan afvige en del fra dem, der er almindelige i Danmark. Men Galuschka m.fl. (2020) inkluderer faktisk en enkelt dansk undersøgelse (Arnbak & Elbro, 2000) foruden to svenske og en norsk. Og når det gælder skriftsprogets indretning, er der betydelige ligheder mellem dansk og engelsk. Begge er alfabetiske skriftsprog med mange ikke-lydrette ord. Min vurdering er derfor, at vi godt kan fæste lid til undersøgelsesresultater fra andre lande.

Det ville dog afgjort være en gevinst, hvis vi fik flere undersøgelser af staveundervisning i en dansk sammenhæng. Det centrale er for mig at se at få mere at vide om, hvordan der skal undervises i stavning. Et spørgsmål, det ville være interessant at undersøge, er, om effekten af direkte staveundervisning forbedres, hvis undervisningen integreres med skrive- og læseaktiviteter. Man kunne også sammenligne staveundervisning, der er koncentreret om "staveord" med undervisning, der lærer eleverne at opdele ord i mindre dele (fx bogstav-lyd-forbindelser og morfemer). Eller man kunne se nærmere på effekten af it-genereret feedback (fra stavekontroller og syntetisk tale) og sammenligne med undervisningsforløb, hvor eleverne skriver løs uden feedback eller får feedback fra en lærer; en nylig ph.d.-afhandling (Engmose, 2019) tog nogle interessante første skridt i den retning. Der er kort sagt nok at tage fat på!

# data[].attributes.attachment_link.description
I den danske uddannelsesverden breder der sig tilsyneladende den opfattelse, at traditionel staveundervisning ikke har nogen effekt. I et interview med Weekendavisen siger en DPU-forsker eksempelvis: "Der foreligger massiv forskning siden 1897, som dokumenterer, at man ikke lærer at stave gennem gen

# data[].attributes.headline
God fif til fjernundervisning for dyslektiske elever

# data[].attributes.subject
God fif til fjernundervisning for dyslektiske elever

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange ordblinde elever har brug for en tydelig struktur og et stillads for deres opgaveløsninger. Hvordan tilgodeser man det i denne corona-tid?

Af Rikke Beith, læsevejleder og konsulent hos Vitec MV

I disse dage støder jeg på mange forskellige opslag på Facebook, hvor elever, forældre og undervisere giver udtryk for, at det til tider kan være en udfordring både at være ordblind elev, lærer eller forælder til et ordblindt barn i folkeskolen lige nu.

Forældrene ved ikke altid, hvordan de bedst støtter deres barns læring, og underviserne virker bekymrede for, at deres stilladsering er svær at gennemføre på afstand. Som læsevejleder og udskolingslærer med mange års erfaring fra folkeskolen forstår jeg frustrationen. Og jeg tænker, at i denne særlige situation er der brug for enkle midler - nemme at gå til for lærer, forældre og elev. Det har inspireret mig til et 'quickfix for fjernundervisning', som jeg vil beskrive i denne artikel - i håbet om at kunne give en håndsrækning i denne specielle situation.

Hold din elev læsende - det muliges kunst

Jeg mener, at det er vigtigt, at vi holder vores elever læsende, og det er min påstand, at det trods alt er lettere at fjernundervise i læsning frem for skrivning. Eller er det? For mange ordblinde elever kan det være vanskeligt at indtræde i rollen som en aktiv læser, der går i dialog med teksten og danner indre billeder undervejs, og disse elever har måske udviklet et helt repertoire af smarte overspringshandlinger, når det kommer til disciplinen læsning. Mange ordblinde elever har brug for en ekstra tydelig struktur og hjælp til at organisere sine opgaver.

Vis din elev vej gennem teksten

Jeg vil give mit bud i form af en mini-læseguide. Den er tænkt som et "quickfix" for læreren, der måske ikke lige nu er i en situation, hvor han eller hun har mulighed for at sætte sig ind i, hvordan læseguides udarbejdes. Samtidig er den tænkt som en hjælp for den elev, der har brug for at få struktureret sine opgaver - ordblind eller ej. Om den så rammer lige i zonen for nærmeste udvikling tør jeg ikke sige, men måske gør det heller ikke så meget lige nu?

Lav afspærringer og hold læsestien ren

Når eleven læser faglige tekster er det oftest med henblik på at lære. Faglige tekster kan på mange områder være meget komplekse i form af et pakket fagsprog samt mange forskellige modaliteter, såsom billeder, grafer og illustrationer. For at støtte eleven i den faglige læsning, kan du med fordel følge de næste punkter, efter du har valgt din fagtekst:

1. Start med at bestemme læseformålet.

2. Klip al unødvendig tekst væk, dvs. slå en streg over billeder, grafer, afsnit m.m., som ikke bidrager til læseformålet.

3. Planlæg læsestien, dvs. de passager og modaliteter, der skal læses og bearbejdes. Du tager så at sige eleven i hånden og demonstrerer, hvilken rute eleven skal bevæge sig gennem, når han fordyber sig i den faglige tekst

4. Udform nu de aktiviteter, eleven skal arbejde med. Her inddrager du de læseforståelsesstrategier, der med fordel kan benyttes undervejs for at besvare læseformålet. Udvælg nogle få aktivitetstyper og genbrug dem i din næste guide. Gentagelser er godt for mange elever.

5. Udlever læseguiden sammen med fagteksten til dine elever. Mon ikke der er flere elever, der kunne få glæde af dit arbejde?

Mini-læseguiden - sådan gør du

Mini-læseguiden er bygget op omkring før, under og efter læsning med bud på opgaver og strategier til de forskellige faser, og i selve mini-læseguiden beskriver jeg trin for trin med grå skrift og i kursiv, hvordan du udfylder den, inden du udleverer den til eleverne. Jeg har givet nogle af felterne betegnelserne "Lærerfelt" eller "Elevfelt" for at vise, hvilke felter du som lærer skal udfylde, og hvilke felter der skal stå tomme til elevens besvarelse. Alt tekst skrevet med gråt og i kursiv fjernes, inden guiden udleveres til eleverne.

Ved at gøre guiden så generel og simpel som mulig, håber jeg, at den kan bruges af mange forskellige faglærere og på flere forskellige klassetrin. Det er ikke meningen, at eleverne nødvendigvis skal igennem alle opgaverne - som lærer sammensætter du selv guiden ud fra de opgaver, der giver mening i forhold til læseformålet.

Tak til ...

Jeg har ladet mig inspirere af Jesper Bremholms beskrivelse af læseguides. Jesper anbefaler samme læseguide-layout hver gang, du udarbejder en. Han beskriver også, at det er vigtigt, at eleven kan formulere sig mundtligt om et fag, da det er et centralt aspekt af at tilegne sig faget. På grund af fjernundervisningen har jeg udeladt et mundtligt element i denne omgang, men hvis du i disse tider eksperimenterer med virtuel undervisning igennem fx Teams, så ville et mundtligt element let kunne tilføjes.
Jeg håber meget, at Jesper vil tilgive mig for min simplificering af hans anbefalinger, men det er gjort i den bedste mening og i håbet om at kunne lette arbejdet lidt for lærere her og nu samt hjælpe de ordblinde elever og deres forældre, der har udtrykt ønske om struktur på lektierne - i et forsøg på at holde vores elever læsende og reflekterende.

Hvis du vil have mere uddybende information, kan jeg anbefale dig at læse videre i Jesper Bremholms: Læseguide - hvad, hvorfor og hvordan (PDF).

God fornøjelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
At fjernundervise ordblinde elever - et quickfix - Vitec-MV

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange ordblinde elever har brug for en tydelig struktur og et stillads for deres opgaveløsninger. Hvordan tilgodeser man det i denne corona-tid? Af Rikke Beith, læsevejleder og konsulent hos Vitec MV I disse dage støder jeg på mange forskellige opslag på Facebook, hvor elever, forældre og undervisere giver udtryk for, at det til tider kan ...

# data[].attributes.headline
Skabeloner til afgangsprøven til dyslektiske elever

# data[].attributes.subject
Skabeloner til afgangsprøven til dyslektiske elever

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fire Margit Gade-skabeloner til skrivning og analyse, der hjælper eleverne med træne til afgangsprøverne, er integreret i IntoWords Cloud.

Skabeloner hjælper elever med at strukturere deres skrivning og indarbejde gode vaner, når de udfører en skriftlig opgave. De er en slags stilladser, der sætter rammerne for opgaven og gør de enkelte trin tydelige.

Skabelonerne er integreret i IntoWords Cloud

Se i videoen, hvordan du finder og bruger skabelonerne fra Margit Gade i IntoWords Cloud
Hent IntoWords Cloud (i Chrome Webshop).

4 skabeloner til udskolingseleverne

De fire skabeloner her henvender sig særligt til udskolingselever - de hjælper eleverne med at starte en skriveopgave, lave klassisk personkarakteristik og til korrekt kildehenvisning i deres rapporter.

Alle fire skabeloner er markeret med sværhedsgrad 3, som er den højeste på Margit Gades skala:

1. Skriv en nyhedsartikel ud fra nyhedstrekanten
Her lærer eleven at bruge nyhedstrekanten som udgangspunkt for opbygningen af sin nyhedsartikel, og sammen med strukturen i skabelonen støttes eleven i sin skriveproces.
Skabelonen bygger videre på skabelonen "Nyhedsartikel" henvendt til mellemtrin.

2. Skriv en novelle ud fra berettermodellen
Denne skabelon bygger videre på skabelonen "Historie", men er mere rettet mod udskolingen. Eleven vil kunne genkende berettermodellen fra forskellige analyser af noveller, men her skal eleven bruge skabelonen som udgangspunkt under skrivning af sin egen novelle.Berettermodellen hjælper eleven med at strukturere handlingen, skabe indhold og få opbygget en spænding i novellen.

3. Citater og henvisninger
Skabelonen lærer eleven, hvordan man korrekt laver citater og kildehenvisninger og kan derfor bruges på tværs af fag.

4. Personkarakteristik
Denne skabelon fører eleven igennem en klassisk personkarakteristik trin for trin og kan med fordel deles op i mindre dele for at gøre analysen af fx hovedpersonen mere overskuelig. Skabelonen er derfor delt op i tre dele.

> Læs mere om Skabelonerne
> Hent IntoWords Cloud (Chrome Webshop)

Margit Gade er kvinden bag de populære skabeloner, du finder i IntoWords Cloud. Her fortæller hun om, hvordan skabelonerne gør det nemmere at komme i gang med skrivning og med at overskue en opgaves struktur.
Læs interview med Margit Gade

Hent IntoWords Cloud i Chrome Webshop

IntoWords Cloud er et tilføjelsesprogram til Chrome-browseren.
Hent IntoWords i Chrome Webshop

# data[].attributes.attachment_link.title
Hjemmeundervisning: Træn til afgangsprøven med skabeloner i IntoWords Cloud - Vitec-MV

# data[].attributes.attachment_link.description
Fire Margit Gade-skabeloner til skrivning og analyse, der hjælper eleverne med træne til afgangsprøverne, er integreret i IntoWords Cloud. Skabeloner hjælper elever med at strukturere deres skrivning og indarbejde gode vaner, når de udfører en skriftlig opgave. De er en slags stilladser, der sætter rammerne for opgaven og gør de enkelte trin tydelige.

# data[].attributes.body
Link til intromateriale

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coggle is online software for creating and sharing mindmaps and flowcharts. It works online in your browser: there's nothing to download or install. Log in to start diagramming!

Whether you're taking notes, brainstorming, planning, or doing something awesomely creative, it is super simple to visualise your ideas with Coggle. Share with as many friends or colleagues as you like. Changes you make will show up instantly in their browser, wherever they are in the world

# data[].attributes.attachment_link.description
The clear way to share complex information. Coggle is a collaborative mind-mapping tool that helps you make sense of complex things. Create unlimited mind maps and easily share them with friends and colleagues.

# data[].attributes.body
10 fantastiske materialer til din årsplan på mellemtrinnet på 9 minutter

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.body
10 fantastiske materialer til din årsplan i dansk på 7 min.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.body
Inspiration og undervisningsforløb

# data[].attributes.attachment_link.title
Carlsen Ekstra - Hvor litteraturen kommer til live

# data[].attributes.body
Blog om danskfaget med inspiration til undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeg har lavet en læselog for hele skoleåret med forskellige aktiviteter, som jeg skal bruge i 5.kl. Læseloggens formål er at give eleven, forældrene og mig indblik i, hvor meget/lidt eleverne får læst. Hver fredag afsætter jeg tid af til, at de får skrevet i deres læselog. Der er to udgaver af læseloggen. En med og uden måneder. Jeg har valgt at lave et hæfte med alle læseaktiviterne, men det kan også være, at du foretrækker at give eleverne en ny hver måned og ønsker en anden rækkefølge end mig, så er der også mulighed for det. Der er to månederne, hvor jeg har lavet to aktiviteter. Det er i december og maj. I begge måneder har jeg lavet aktiviteter der forudsætter, at du køber klistermærker med hjerter og æbler. Det er ikke sikkert, at du har mulighed for det, så derfor har jeg lavet andre alternativer til disse måneder. Klik HER for at downloade læselog med måneder. Klik HER for at downloade læselog uden måneder Jeg afsætter ikke meget tid til læsetræning i skoletiden

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til mit danskværelse, hvor jeg skriver lidt om de forløb - små og store, som jeg underholder mine elever med. Du kan også følge mig på 'Danskværelset' på Instagram.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
faglige og pædagogiske kurser for grundskolelærere

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
pædagoger og undervisere på voksen- og ungdomsområdet

# data[].attributes.body
En guide til at udføre sikker undervisning på teams

# data[].attributes.attachment_link.title
En guide til at udføre sikker undervisning på Teams - rettet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Literacy er vores kompetence til at afkode, forstå og anvende bogstaver, tal, diagrammer, grafer, tegning, billeder og andre symboler som et middel til at forstå verden og til at udtrykke os.

Det er er et komplekst begreb, som til stadighed diskuteres. Med literacy.dk giver vi et kig ind i de forskellige forståelser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Literacy er vores kompetence til at afkode, forstå og anvende bogstaver, tal, diagrammer, grafer, tegning, billeder og andre symboler som et middel til at forstå verden og til at udtrykke os. Det er er et komplekst begreb, som til stadighed diskuteres. Med literacy.dk giver vi et kig ind i de forskellige forståelser.

# data[].attributes.body
"Multiliteracies": Nye literacies, ny læring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn, der tæller på fingrene, når de regner simple plusstykker i 1. klasse, klarer sig dårligere end børn med andre regnemetoder, når de i 4. klasse bliver testet i mere indviklet matematik, som for eksempel brøkopgaver. Det gælder ikke mindst drengene.

Forskning skal nå ud til så mange mennesker som muligt. Den skal bruges. Og en god forsker skal kunne gøre sin forskning og dens betydning interessant, levende og forståelig. Det må jeg sige er lykkedes i årets Ph.d. Cup, og jeg er dybt imponeret over det stærke finalefelt af unge forskere

Ane Halsboe-Jørgensen, uddannelses- og forskningsminister

Identificerede problem i hverdagen

Årets vinder, Pernille Bødtker Sunde, er både cand.scient. i biologi (1997) og læreruddannet (2005). Og nogle af de overraskende resultater fra hendes forskning, som hun selv fremhæver, er, at piger og drenge regner forskelligt allerede i 1. klasse, og at børns brug af strategi, når de regner, bliver bestemt tidligt og kun ændres langsomt. Og endelig har hun så opdaget, som allerede nævnt, at tælling i 1. klasse forudsiger dårligere brøkforståelse i 4. klasse - men mest for drengene.

Baggrunden for at Pernille Bødtker Sunde gik i gang med sin ph.d. var netop, at hun - da hun arbejdede som matematiklærer i folkeskolen, mødte mange elever, der kæmpede med matematikken. Og udover at Pernille Bødtker Sunde formidlede sin forskning godt ved Ph.d. Cup 2020, fremhævede dommerne også det smukke ved historien: at hun har valgt at forfølge problemet, hun opdagede, videnskabeligt.

- Forskning er en af nøglerne til at løse de største udfordringer i vores samfund. Formidling af forskning er nærmest lige så vigtig, og derfor er jeg så glad for tanken bag Ph.d. Cup. Forskning skal nå ud til så mange mennesker som muligt. Den skal bruges. Og en god forsker skal kunne gøre sin forskning og dens betydning interessant, levende og forståelig. Det må jeg sige er lykkedes i årets Ph.d. Cup, og jeg er dybt imponeret over det stærke finalefelt af unge forskere, siger uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen.

Viden skal redde verden, og derfor er forskningen så utrolig vigtig. Men mindst lige så vigtigt er det, at forskningen kommer ud af laboratorierne, så den kan skabe debat og højne niveauet af viden i samfundet.

Lene Skole, administrerende direktør i Lundbeckfonden.

Med sejren i Ph.d. Cup modtager Pernille Bødtker Sunde samtidig en præmie på 30.000 kroner, som hun for eksempel kan bruge til en forskningsrejse, et individuelt forløb eller til at få produceret en forskningsfilm, hvor hun præsenterer sine 'opdagelser'.

- Viden skal redde verden, og derfor er forskningen så utrolig vigtig. Men mindst lige så vigtigt er det, at forskningen kommer ud af laboratorierne, så den kan skabe debat og højne niveauet af viden i samfundet - og det er dét, deltagerne i Ph.d. Cup er så gode til. Derfor er vi i Lundbeckfonden glade for at støtte Ph.d. Cup, siger Lene Skole, der er administrerende direktør i Lundbeckfonden.

De øvrige finalister i årets Ph.d. Cup var:

- Alexander Byth Carstens fra Institut for Miljøvidenskab på Aarhus Universitet - der forsker i hvordan, man kan bruge bakteriofager til at bekæmpe uønskede bakterier.

- Anna Grynnerup fra Institut for Sundhedsvidenskab på Københavns Universitet i samarbejde med Gynækologisk-Obstetrisk Afdeling på Hvidovre Hospital - der har forsket i, om man med en simpel blodprøve kan optælle, hvor mange æg en kvinde har tilbage.

- Bente Højlund Hyldegaard fra Civil Engineering på Danmarks Tekniske Universitet i samarbejde med COWI A/S, Hovedstaden og US Army Corps of Engineers - der har forsket i at rense forurenet ved at sætte strøm til det.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sejr til forsker i børns regnemetoder ved Ph.d. Cup 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn, der tæller på fingrene, når de regner simple plusstykker i 1. klasse, klarer sig dårligere end børn med andre regnemetoder, når de i 4. klasse bliver testet i mere indviklet matematik, som for eksempel brøkopgaver. Det gælder ikke mindst drengene. Identificerede problem i hverdagen Årets vinder, Pernille Bødtker Sunde, er både cand.scient.

# data[].attributes.headline
Ph.d. projekt undersøger elevernes tidlige regnefærdigheder 

# data[].attributes.subject
Ph.d. projekt undersøger elevernes tidlige regnefærdigheder 

# data[].attributes.body
Skolernes adgang til gratis undervisningsforløb

# data[].attributes.headline
Vidensnotat om undervisning af ordblinde elever i folkeskolen

# data[].attributes.subject
Vidensnotat om undervisning af ordblinde elever i folkeskolen

# data[].attributes.attachment_link.title
Undervisning af ordblinde elever i folkeskolen | EVA

# data[].attributes.attachment_link.description
Vidensnotatet formidler centrale pointer fra forskningen, som handler om almenpædagogiske forhold i skolen og rammer om undervisningen af ordblinde elever. Notatet viser bl.a., at ordblinde elever er udfordrede både fagligt og trivselsmæssigt.

# data[].attributes.headline
Sådan co-teacher du i dansk med træningsmaterialer

# data[].attributes.subject
Sådan co-teacher du i dansk med træningsmaterialer

# data[].attributes.attachment_link.title
Gruppearbejde i folkeskolen - Erfaringer fra aktionslæring | EVA

# data[].attributes.attachment_link.description
Gruppearbejde er en undervisningsform med potentiale til at styrke elevernes faglige udvikling, sociale relationer og evne til at planlægge og gennemføre en opgave sammen med andre. I kataloget kan du få inspiration til, hvordan man kan styrke elevernes udbytte af at arbejde i gruppe.

# data[].attributes.headline
Bøger fra bogudstillingen på PLC om sprogudviklende undervisning

# data[].attributes.subject
Bøger fra bogudstillingen på PLC om sprogudviklende undervisning

# data[].attributes.attachment_link.title
Bøger om sprog til den sproglige dimension i undervisningen

# data[].attributes.body
TEMA: Spirende literacy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan skaber man de bedste rammer for de yngste børns sproglige udvikling i vuggestue, børnehave og i overgangen mellem børnehave og 0. klasse? Spørgsmålet indbyder til mange forskelligartede svar, og nogle af dem finder du i dette temanummer af Viden om Literacy.

Børns sprogbrug er mangefacetteret - måske er børn de allermest kreative sprogbrugere, hvis vi ser godt efter. Som pædagog må man have blik for både kropssprog, verbalsprog, gryende opmærksomhed på skriftsprog og andre semiotiske ressourcer.

Samtidig er der mange tilgange til arbejdet med børns sprog: I dette temanummer møder vi både sociokulturelle og kognitive perspektiver på børns sproglige udvikling, ligesom nogle skribenter sætter fokus på kommunikation mellem voksne og børn, andre på børns indbyrdes samtaler som en arena for sproglig udvikling. Nogle artikler tager os med ind i daginstitutionens hverdag, mens andre udlægger lovgrundlaget for sprogpædagogik i dagtilbud eller undersøger pædagogstuderendes møde med temaet.

Hent de enkelte artikler nedenfor, eller download hele tidsskriftet til højre.

God læselyst!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan skaber man de bedste rammer for de yngste børns sproglige udvikling i vuggestue, børnehave og i overgangen mellem børnehave og 0. klasse? Spørgsmålet indbyder til mange forskelligartede svar, og nogle af dem finder du i dette temanummer af Viden om Literacy. Børns sprogbrug er mangefacettere

# data[].attributes.headline
16 korte film der giver inspiration til din undervisning

# data[].attributes.subject
16 korte film der giver inspiration til din undervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hver film udfolder nogle af de centrale spørgsmål og fokusområder, som indgår i fagets læseplan og undervisningsvejledning. Samtidig giver hver film bud på, hvad der gør det enkelte fag afgørende i skolens samlede dannelsesopgave.

Find filmene til dine fag her:

Faghæfterne samler folkeskolens formål, Fælles Mål, læseplan og undervisningsvejledning for de enkelte fag. I de reviderede læseplaner og vejledninger er der desuden tilføjet flere nye elementer, bl.a. et afsnit om fagets identitet og en række refleksionsspørgsmål, der kan give inspiration til undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nye film om dine fag og faghæfter - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
I 16 korte film med fageksperter og lærere kan du nu finde inspiration til din undervisning. Se med og få ideer til, hvordan du kan arbejde med dine fag og dine faghæfter - både i den daglige undervisning og i årsplanlægningen.

# data[].attributes.body
Talblindhed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med aftalen om folkeskolereformen blev det besluttet at udvikle en test til brug for at identificere elever med talblindhed. Udviklingsprojektet blev afsluttet i juli 2019, men forskerne bag testen vurderede, at testen bør videreudvikles.

# data[].attributes.attachment_link.title
Talblindhed - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Med aftalen om folkeskolereformen blev det besluttet at udvikle en test til brug for at identificere elever med talblindhed. Udviklingsprojektet blev afsluttet i juli 2019, men forskerne bag testen vurderede, at testen bør videreudvikles.

# data[].attributes.body
Opgaver til matematik (på engelsk)

# data[].attributes.attachment_link.description
The Nrich Maths Project Cambridge,England. Mathematics resources for children,parents and teachers to enrich learning. Problems,children's solutions,interactivities,games,articles.

# data[].attributes.headline
Ufordringsopgave - Brug procent til at knække koder

# data[].attributes.subject
Ufordringsopgave - Brug procent til at knække koder

# data[].attributes.attachment_link.title
udfordringsopgave - brug procent til at knække koder

# data[].attributes.headline
Ufordringsopgave - Brug brøkregning til at finde sammenhængen

# data[].attributes.subject
Ufordringsopgave - Brug brøkregning til at finde sammenhængen

# data[].attributes.attachment_link.title
udfordringsopgave - brug brøkregning til at finde sammenhængen

# data[].attributes.attachment_link.title
Print og farv | Kom og læs - Læsesystem til indskolingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tina og Tina er sammen om at skabe et mere inkluderende pædagogisk miljø på Daginstitutionen Dammen. Her kan du høre om målet med deres samarbejde, og hvad det særlige i co-teaching inspireret vejledning er. Og du kan naturligvis læse mere i Co-teacing – samarbejde om læring.

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Film om co-teaching

# data[].attributes.body
Login:
tingbjerg
skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt fokus på digital dannelse i undervisningen Undervisningsmaterialer til både ungdomsuddannelser og grundskoler Ungdomsuddannelser Grundskoler Populære oplæg og workshops Se alle workshops og oplæg "På HANSENBERG har vi valgt materialerne fra Center for Digital Dannelse, da det er vigtigt for os som skole at sætte fokus på, hvordan eleverne gebærder sig online, og hvilke konsekvenser [...]