# data[].attributes.attachment_link.title
Kosztolányi Dezső: Akarsz-e játszani? - Básti Juli

# data[].attributes.headline
Kosztolányi Dezső és Harmos Ilona a fiukkal, Ádámmal 1918 körül 

# data[].attributes.subject
Kosztolányi Dezső és Harmos Ilona a fiukkal, Ádámmal 1918 körül 

# data[].attributes.headline
1932. Magyarország,Budapest  Zeneakadémia,  25 éves a Nyugat folyóirat, ünnepi est. Forrás: Fortepan/Adományozó

# data[].attributes.subject
1932. Magyarország,Budapest  Zeneakadémia,  25 éves a Nyugat folyóirat, ünnepi est. Forrás: Fortepan/Adományozó

# data[].attributes.body
Az asztalnál balról jobbra Papp Károly, Erdélyi József, Illyés Gyula, Laczkó Géza, Karinthy Frigyes, Füst Milán, Kosztolányi Dezső, Babits Mihály, Móricz Zsigmond (áll, beszél), Gellért Oszkár, Schöpflin Aladár, Németh László, Gelléri Andor Endre, mögöttük, jobbról balra Török Sophie, Ascher Oszkár, Horváth Henrik,. Bárdos Artúr, Beck Ö. Fülöp, Bródy Lili, Móricz Virág, Bohuniczky Szefi és ismeretlenek.

# data[].attributes.body
“Egy alkalommal hárman voltak a budai kávéházban, Karinthy Frigyes, Kassák Lajos és Faludy György. Karinthy tréfából egy kavicsot vett a szájába, és elváltoztatott hangon felhívta az Esztergomi Nőegylet nevében Kosztolányit telefonon, hogy felkérje egy szereplésre. A költő szabadkozott, de a felajánlott honorárium (100 pengő) hatására azonnal szabaddá tette magát. Kosztolányi becsületére legyen mondva, szóba hozta, hogy Karinthyt is meg kellene hívni. Igen ám, de a telefonáló közölte Kosztolányival, hogy így a 100 pengőt meg kellene osztani kettejük közt. Kosztolányi azt válaszolta, hogy adják neki a pénzt úgy, hogy Karinthy ne lássa. A telefonáló azt mondta, hogy ez is megoldható, de csak a nyáljelenet után. – Milyen nyáljelenet? – kérdezte a gyanútlan Kosztolányi. – Amikor én letolom a gatyám a színpadon, és te kinyalod a seggem! – felelte a kavicsot a szájából kivevő Karinthy Frigyes.”

# data[].attributes.body
Nyár, nyár, nyár
(Karinthy Frigyesnek, uri-magának, az embernyi embernek, de kicsit talán a Kálomistának is küldöm, azzal az instanciával, hogy ne átallaná elolvasni ezt a nekem-kedves poémát, minden irányban.)

Nyár,
A régi vágyam egyre jobban
Lobban,
De vár, még egyre vár.
Kár
így késlekedned, mert az éj setétül.
Az élet
Siralmas és sivár
Enélkül.
Gigászi vágyam éhes, mint a hörcsög,
Görcsök
Emésztik s forró titkom mélye szörcsög.
Mostan hajolj feléje.
Közel a lázak kéjes éje.
Akarod?
Remegve nyújtsd a szájad és karod.
Itt ez ital illatja tégedet vár.
Nektár.
Te
Hűtelen, boldog leszel majd újra, hidd meg.
Idd meg.

# data[].attributes.body
Karinthy egyszer képes volt egy egész gyereksereget felbérelni barátja megviccelésére. A történet úgy szól, hogy a gyanútlan Kosztolányi Dezsőt egyszerre népes gyerekhad fogta körül, s a költő szorgosan osztotta ki az autogramokat a lurkóknak. Azonban a friss aláírás-tulajdonosok újra meg újra sorba álltak Kosztolányi elé, hogy az irodalmár harmadszorra-negyedszerre is papírjukra biggyessze a nevét.

– Mondd, fiam, mire kell neked négy aláírás? – kérdezte a költő meglepetten.
– Tetszik tudni – jött a bemagoltatott válasz –, ötven Kosztolányiért kapok egy Karinthyt.

Ám az eset fordítva is megtörtént; az Így írtok ti szerzője sem kerülte el barátja autogramos beugratását. A felbérelt gyerekek egy alkalommal Karinthynak adták vissza a frissen aláírt papírokat, egy elnéző mosoly kíséretében: „Ja, hogy ön nem Kosztolányi? Akkor nem is kell!”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kosztolányi utolsó szerelmeiről írt könyvet Bíró-Balogh Tamás szegedi irodalomtörténész. A Nyugat kedvelt költője ma biztos a pletykalapok címoldalain szerepelne magánéletével, felesége mellett ugyanis két másik nőt szeretett, ráadásul egyikük az Édes Anna ihletője, az író családjának cselédje és fiának dajkája, Keresztes Erzsébet volt.
Ha nem volnátok ti - Kosztolányi Dezső utolsó szerelmei - Bíró-Balogh Tamás hamarosan megjelenő könyve akár bulvár is lehetne, ha nem jelentős tudományos kutatómunkán alapulna.

A XX. század kedvelt költőjének szerelmi viszonyait dokumentumokból, levelekből térképezte fel az irodalomtörténész.

Az már korábbról is ismert volt, hogy az előkelő körökből származó Radákovich Máriával viszonyt folytatott Kosztolányi, most azonban egy újabb szál is kiderült, méghozzá Keresztes Erzsébet neve bukkant fel, aki az író családjának cselédje és fiának dajkája volt. Róla az író az Édes Annát mintázta, azt a regényt, amely kötelező olvasmány a magyarországi gimnáziumok 4. osztályában.

Ezt most Bíró-Balogh Tamásnak sikerült bebizonyítania. Előkerültek ugyanis az egykori cseléd személyi iratai, megtalálta az örököseit, életrajzi adatait, és kiderült, gyakorlatilag az ő cselédkönyvéből másolta ki Kosztolányi azokat a részleteket, amelyeket az Édes Anna című regényében is felhasznált.

Nem véletlen a cím, Ha nem volnátok ti: Kosztolányi 1935-ben már nagybeteg volt, s a házasságán kívüli kapcsolatoktól várta a boldogságot, a gyógyulást.

Több kortársi visszaemlékezés szól arról, hogy nem is volt igazából szerelem a Kosztolányi házaspár tagjai között, inkább valamiféle érdek- és dacszövetségnek titulálták kapcsolatukat.

A különös szerelmi viszonyban mindenki tudott mindenkiről. A költő felesége a cselédet megtűrte, Radákovich Máriát viszont levélben utasította rendre. Hogy hogyan, az kiderül a november 11-én megjelenő kötetből.
tuti

Ha neked is fontos a tényszerű,
propagandamentes, minőségI újságírás,
támogasd a munkánkat!
A támogató tagság részleteiről támogató oldalunkon olvashatsz.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ha nem volnátok ti - Kosztolányi szerelmei

# data[].attributes.attachment_link.description
Kosztolányi utolsó szerelmeiről írt könyvet Bíró-Balogh Tamás szegedi irodalomtörténész. A Nyugat kedvelt költője ma biztos a pletykalapok címoldalain szerepelne magánéletével, felesége mellett ugyanis két másik nőt szeretett, ráadásul egyikük az Édes Anna ihletője, az író családjának cselédje és fiának dajkája, Keresztes Erzsébet volt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kosztolányi Dezső pályaképe, kései költészete

# data[].attributes.attachment_link.description
Ebből a tanegységből megismered Kosztolányi Dezső: rövid életrajzát és pályaképének főbb elemeit, kései költészetének főbb jellemzőit, Halotti beszéd és Hajnali részegség című versének fontosabb elemzési szempontjait.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ebből a tanegységből megismered: Kosztolányi Dezső Esti Kornél című novellaciklusának főbb jellemzőit, Kosztolányi Dezső Esti Kornél című novellaciklusából egy novella értelmezési szempontjait.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ebből a tanegységből megismered: Kosztolányi Dezső világlátását, Az Édes Anna című regény keletkezési körülményeit, az 1920-as évek társadalmi, közösségi és egyéni konfliktusainak történelmi és szellemi hátterét, Az Édes Anna című regény főbb értelmezési lehetőségeit, a morális és az esztétikai gondolkodás közötti különbséget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kávészünet - Üllői-úti fák (Kosztolányi Dezső)