# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc els tres últims exercicis...

RESPOSTA:
Hola!, en fer l'exercici 1 trobes la quantitat de litres de refresc que hi ha al dipòsit. Has de tenir en compte que com les mides del dipòsit estan en metres (m) el resultat de volum serà en m³.

V= π · 0,5 ² · 2= 1,57 m ³

L'exercici et demana el resultat en L, per tant has de passar els m³ a L. Recorda que 1 dm³= 1L, aleshores pots utilitzar aquesta igualtat: 1 m ³=1.000 dm ³= 1.000 L per fer el canvi d'unitat:

1,57 m ³ · 1.000= 1.570 L

Exercici 2:
Has de calcular la quantitat d'envasos de cada tipus que es poden omplir amb 1.570 L de refresc.
Per exemple, per saber quants envasos de 2 L es poden omplir amb 1.570 L de refresc has de dividir els litres de refresc entre la capacitat de l'envàs:

1.500 L : 2 L= 785 envasos

Has de fer aquest càlcul pels diferents tipus d'envasos, però has de tenir en compte que:

1/2 L és el mateix que 0,5 L

La quantitat de refresc que tens i el volum dels envasos ha d'estar en la mateixa unitat. Per tant, en el cas dels 40 cL, 250 mL i 200 mL has de fer un canvi d'unitat, passant els 1.570 L a cL i mL o bé passant el volum de cada envàs a L.

Exercici 3:
En aquest exercici has de fer el mateix que en el 2 però ara tens 1 L de refresc.
Igual que abans, la unitat de la quantitat de refresc que tens i la del volum de l'envàs ha de ser la mateixa. Per exemple, per saber quants envasos de 200 mL es poden omplir amb 1 L de refresc primer has de passar els 200 mL a L i després fer la divisió:

200 mL = 0,2 L
1 L : 0,2 L= 5 envasos

Aquest és el procediment que hauràs de seguir per calcular els envasos que necessites de cada tipus. Quan facis el d'1 dm³ recorda que 1 dm ³ = 1 L.

Exercici 4:
Has de calcular quants centilitres (cL) de refresc caben en un envàs de 33 cm² de base i 10 cm d'alçada. La fórmula per calcular el volum del cilindre és:

V= base cilindre · alçada cilindre

Com les mesures del cilindre estan en cm el resultat del volum serà en cm³. L'enunciat et demana el resultat en cL per tant has de fer el canvi d'unitat, 1 cm 3 = 0,1 cL.

Esperem que et serveixi per fer els exercicis :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu ajudar amb aquest exercici?

RESPOSTA:
Hola!, una solució és una mescla homogènia que està formada per dos o més components.
Els components d'una solució s'anomenen solut i dissolvent. El solut és la substància que es dissol, és a dir, la que es disgrega o es dispersa en una altra substància, que és el dissolvent.
En el cas de solucions de sòlids en líquids, com el cas del sucre dissolt en aigua, el component sòlid és el solut i el líquid el dissolvent.

Per resoldre l'exercici, el primer que has de fer és anotar les quantitats de solut i solució que tens:

Solut (g)= 20 g de sucre

Solució (L)= 400 cm3 . Aquesta dada la tens en cm ³ i l'has de passar a litres (L), recorda que 1 dm ³= 1.000 cm ³= 1 L. Amb la igualtat 1.000 cm ³= 1 L pots fer un factor de conversió per passar de cm ³ a L.

Apartat A
Un cop ja tinguis totes les dades en la unitat adequada, pots calcular la concentració en massa de la solució amb la fórmula que et dóna l'enunciat:

massa solut
C en massa=                             =
volum solució

La unitat de la concentració en massa és g/L.

Apartat B
En aquest apartat has de tornar a utilitzar la fórmula de l'apartat anterior, però en aquest cas, en comptes de buscar la concentració en massa has de calcular la massa de solut (quantitat de sucre):

M solut= C en massa x V solució

La concentració en massa és la dada que has trobat en l'apartat A, i el volum de la solució te'l diu l'enunciat (250 cm³), però igual que en l'apartat anterior, per poder fer el càlcul has de passar els 250 cm³ a L.

Un cop tinguis totes les dades en la unitat adequada només les hauràs de substituir en la fórmula per trobar la massa del solut (quantitat de sucre). Recorda que la unitat de la massa del solut és grams (g).

Esperem que et sigui d'ajuda per resoldre l'exercici :)

# data[].attributes.body
RESPOSTA:
4)
Si l'escala és 1:100, vol dir que la classe a la realitat és 100 vegades més gran que les mesures del dibuix. Per calcular-les has de multiplicar 9 cm i 6 cm per 100. Si pot ser, expressa el resultat en metres.

5)
Si les finestres de veritat mesuren 100cm x 125cm i les volem dibuixar a escala 1:25, el dibuix de la finestra serà 25 vegades més petit que la finestra real. Per calcular les mesures del dibuix has de dividir les mesures de la finestra entre 25. Has de dibuixar la finestra a escala amb les mesures que hagis obtingut.

El procediment dels exercicis 6) i 7) els trobaràs a la imatge que hem adjuntat.
Esperem haver estat d'ajuda!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola. No entenc aquests exercicis.

RESPOSTA:
Hola Adri. Aquí tens una ajuda per resoldre els exercicis:
1)
El rectangle dibuixat és una de les taules dels alumnes de classe i el professor us ha demanat que dibuixeu la seva taula sabent que la raó de proporcionalitat és de 2 (és el doble de gran).
Hauràs de mesurar el rectangle de la imatge i dibuixar un rectangle el doble de gran.

2)
Si els dibuixos de les taules de l'exercici 1 estan a escala 1:20 vol dir que a la realitat les taules són 20 vegades més grans que al dibuix.
Per calcular quan mesuren de veritat les taules del professor i dels alumnes hauràs de multiplicar per 20 les mesures dels dibuixos de l'exercici 1.

3)
Per resoldre aquest exercici has de dibuixar en rectangle la meitat de petit que el del dibuix (mesura'l amb la regla). Has de començar a dibuixar el nou rectangle des de el vèrtex A (ha de quedar en la mateixa posició que el del dibuix.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu ajudar amb aquests dos problemes?

RESPOSTA:

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No sé com fer aquesta activitat

RESPOSTA:
Per resoldre aquests exercicis has d'aconseguir que els nombres de dins de l'arrel tinguin un exponent igual que l'índex de l'arrel. Un cop tens un nombre amb un exponent igual a l'índex de l'arrel, el pots treure d'aquesta. Per aconseguir l'exponent que t'interessa, hauràs de descompondre en factors els nombres.
Esperem haver estat d'ajuda. Ànims!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc aquest exercici.

RESPOSTA:
Hola Miguel Ángel, aquest és un treball de recerca sobre la màquina de Rude Goldberg amb molts passos i no sé exactament que és el que no has entès.
La màquina de Rude Goldberg és un concepte absurd que rep qualsevol mecanisme sofisticat que es fa servir per resoldre una tasca senzilla. Segur que has vist molts vídeos de màquines de Rude Golberg, són aquests mecanismes en què té lloc una reacció en cadena molt sofisticada per resoldre una tasca molt senzilla. Per exemple, emputjar una fitxa de dòmino per fer moure una pilota que caurà sobre una ampolla que rodolarà i activarà un interruptor.

Com es pot llegir a la imatge que ens has enviat, el primer que has de fer és  buscar informació a internet sobre la màquina de Rube Goldberg y fer les tasques que es demanen (dir qui va ser Rude Goldberg i que és una màquina de Rude Goldberg, quines variants de la màquina existeixen, la importància d'aquesta màquina en diferents països, les aparicions d'aquesta màquina al cinema, series, publicitat i videojocs...)

A la segona part del treball hauràs de fer una presentació de diapositives mitjançant google slides sobre la màquina de Rude Goldberg amb els apartats que es demanen a la imatge i pujar-la al classrom.

Finalment, a l'apartat tres hauràs de construir la teva pròpia màquina de Rude Goldberg a casa amb material reciclat (capses, ampolles etc), fer un vídeo de com funciona aquesta màquina  i penjar-lo al classrom.

Esperem haver estat d'ajuda, que vagi molt bé!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc aquests exercicis, em podeu ajudar?

RESPOSTA:
Hola!, t'adjuntem un document PDF amb l'explicació dels exercicis, esperem que et sigui d'ajuda :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entiendo el apartado 2 y 3. Gracias

RESPOSTA:
Apartat 2
1. La partícula que defineix quin tipus d'element és un àtom és el nombre de protons.

2. L'àtom d'hidrogen té 1 protó i l'àtom de carboni 6.
L'indicatiu que defineix quin tipus d'element és un àtom és el nombre de protons. L'àtom de nitrogen té 7 protons, si construeixes un àtom de nitrogen amb 12 protons, ja no és un àtom de nitrogen. Per tant no es podria fer això!

3.
a) Si la quantitat d'electrons no és la mateixa que de protons, vol dir que l'àtom tindrà càrrega elèctrica. Si hi ha més electrons que protons la càrrega elèctrica serà negativa. En canvi si hi ha més protons que electrons, la càrrega elèctrica serà positiva.
b) Si poses més neutrons dels que normalment té l'àtom, obtindràs un isòtop. L'element seguirà sent el mateix però amb més neutrons, però tingues en compte que en augmentar el nombre de neutrons també augmentarà la seva massa atòmica (l'àtom pesarà més).

4. Aquí et deixem un enllaç a una taula periòdica perquè puguis veure com estan ordenats els elements. Si t'hi fixes, l'ordenació dels elements (d'esquerra a dreta i de dalt a baix) es fa segons el nombre atòmic de cada element, és a dir, pel nombre de protons presents en el nucli. Estan ordenats de menys protons a més.

Apartat 3
En aquest apartat has de formular tres tipus de compostos:

Compostos binaris: no tenen ni hidrogen (H) ni oxigen (O). L'element que es troba a l'esquerra és el que té càrrega positiva, és a dir, el catió i el de la dreta el que té carrega negativa, l'anió. Quan s'escriu el nom del compost, s'escriu el nom de l'anió (element de la dreta) acabat en -ur + el nom del catió  (l'element de l'esquerra). Si el catió té més d'una valència positiva (llistat de nombres que tens al final de la taula) s'ha d'indicar quina té en aquell compost, afegint-la al final del nom entre parèntesis i en nombres romans.

Òxids: un dels elements del compost és l'oxigen (O). L'oxigen sempre és l'element de la dreta, per tant és l'anió (l'element negatiu) i la seva valència és -2. Per tant, l'altre element és el catió i la seva valència serà positiva. Quan s'escriu el nom del compost,  s'escriu òxid + nom de l'element de l'esquerra. Si el catió (element de l'esquerra) té més d'una valència positiva (llistat de nombres que tens al final de la taula) s'ha d'indicar quina té en aquell compost, afegint-la al final del nom entre parèntesis i en nombres romans.

Hidrurs: un dels elements del compost és l'hidrogen (H). L'hidrogen és l'element de la dreta, per tant és l'anió (l'element negatiu) i la seva valència és -1. Per tant, l'altre element és el catió i la seva valència serà positiva. Quan s'escriu el nom del compost, s'escriu hidrur +  el nom de l'element de l'esquerra. Si el catió (element de l'esquerra) té més d'una valència positiva (llistat de nombres que tens al final de la taula) s'ha d'indicar quina té en aquell compost, afegint-la al final del nom entre parèntesis i en nombres romans. Però en la taula tens un compost on això no es compleix, en el segon compost, l'hidrogen és l'element positiu (catió) i el sofre el negatiu (anió), aquest compost és el sulfur d'hidrogen (H ₂ S).

A més, has de tenir en compte que la càrrega elèctrica dels compostos ha de ser 0.

Exemple: Clorur de crom (III)

El primer element que està escrit (clorur) és l'anió (té càrrega negativa) i és el que es troba a la dreta de la fórmula. El segon element (crom) és el catió i és el que es troba a l'esquerra de la fórmula:
CrCl
Un cop sabem la posició dels elements, hem de mirar quina valència tenen. L'element de la dreta (Cl) sempre té valència negativa (és l'anió), cada element només té una valència negativa. En aquest cas si mirem el llistat veiem que la valència negativa del Cl és -1.
L'element de l'esquerra sempre té valència positiva (és el catió). Si mirem el llistat veiem que el crom té 3 possibles valències positives: +2, +3, +6, però el nom del compost ens indica que té valència 3.

Per tant l'àtom de Clor té una càrrega de -1 i el de Crom de +3, com volem que la càrrega total sigui 0 haurem de posar 3 àtoms de Cl (ho indiquem a la fórmula amb un 3 petit al costat del clor) per tenir tres càrregues negatives (-3) i d'aquesta manera -3+3=0. Per tant, la fórmula ens queda CrCl ₃ on el catió és Cr+3 i l'anió Cl⁻¹

Com la formulació és una mica complicada et deixem enllaç a un vídeo on explica com formular els diferents tipus de compostos. T'has de fixar en la formulació stock.

Esperem que et sigui d'ajuda! :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu ajudar amb aquest exercici?

RESPOSTA:
Hola!, les resistències d'aquest circuit elèctric estan connectades de dues maneres diferents:

En sèrie: una al costat de l'altre (Per exemple, R1 i R2)

En paral·lel: una a sobre de l'altre (Per exemple, R1 i R3.)

Depenent de com estan connectades les resistències, la fórmula per calcular la resistència total és diferent.

Sèrie:
La resistència total és la suma de cada un dels valors de les resistències.
R T= R ₁ + R ₂ + R 3 + ...

Paral·lel:
Quan les resistències estan en paral·lel s'ha d'utilitzar aquesta fórmula per calcular la resistència total:

1
R T=                              =
1  +  1  +  1  + ....
_    _    _
R 1     R 2   R 3

En aquest exercici, com es tracta d'un circuit mixt (hi ha resistències que estan en sèrie i d'altes en paral·lel), hauràs d'utilitzar les dues formes per calcular la resistència total del circuit. Els passos que has de seguir són:

Pas 1: calcular les resistències en sèrie:

R₁₂= R₁ +R₂

R₃₄ = R₃ + R₄

Pas 2: calcular les resistències en paral·lel. Les dues resistències resultants del pas anterior, es troben en paral·lel, per tant per calcular la resistència total d'aquestes dues has d'utilitzar l'altre fórmula:

1
RT=                     =
1  +  1
_    _
R12     R₃₄

Pas 3: finalment, només et queda sumar la resistència que has calculat en el pas 2 amb la R5:

RT= R pas 2 + R5

T'adjuntem un document perquè vegis de manera més clara els càlculs que has de fer en cada pas. Esperem que et sigui d'ajuda :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola. No entenc aquest exercici.

RESPOSTA:
Hola! Et deixo les explicacions perquè puguis resoldre aquesta activitat.
En l''exercici 1, et demanen l'any en què el nombre de tones permeses va ser el mateix en un tipus de peix que en l'altre. Aquí has de fixar-te en el punt on les dues rectes es creuen, ja que el nombre de tones permeses serà el mateix en un any que en l'altre (que és en 2016).

Per resoldre l'exercici 2, cal que et fixis en la quantitat de tones que disminueix cada any pel peix de tipus A. Cada any es redueixen 2.000 tones, per tant si en 2019 es permeten 4.000, el 2020 només es permetran 2.000 tones.

Amb relació a l'exercici 3, si et fixes en  la gràfica el nombre de tones que es redueixen a l'any del peix tipus B, són 1.000 tones.

Pel que fa  a l'exercici 4, primer has de calcular el volum del recipient amb les dades que et donen. Multiplicant: 5 x 2,5 x 2,4= 30m3 (en metres cúbics).

Falta per omplir el 40% del contenidor, llavors cal calcular el 40% de 30!
30 x 40 / 100 = 12

12 m3 falten per omplir.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu explicar les modalitats oracionals. Gràcies.

RESPOSTA:
Hola!
Bàsicament les modalitats oracionals són com s'entona i forma cada oració. Això depèn de la intenció de l'emissor a l'hora d'efectuar-la.

El primer que has d'entendre és que les oracions poden explicar quelcom (enunciatives), poden preguntar quelcom (interrogatives) o donar una ordre (exhortatives).
Després, si filem més prim, ens adonem que a més podem transmetre unes emocions a l'hora de parlar. Podem expressar sentiments (exclamatives), dubtes (dubitatives) o desitjos (desideratives).

Et deixo a sota un resum on està millor explicat cada tipus (i els seus subtipus). Cadascun ha estat representat amb un exemple a partir de les realitats de Maria + llegir.

Esperem que et serveixi ;)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Me quedan solo esas 3 preguntas que no sé cómo hacerlas. ¿Podríais ayudarme? Gracias!

RESPOSTA:
Exercici 3:
a) La variància representa la variabilitat que hi ha en un conjunt de dades respecte a la seva mitjana. El seu valor mínim és 0, que vol dir que no hi ha variabilitat en les dades del conjunt, és a dir, totes les dades són iguals. Com més gran sigui el valor de la variància, més variabilitat hi ha entre les dades.
Per exemple, en un conjunt de dades en què totes les dades són iguals: 3, 3, 3 i 3, la mitjana és 3. Com que no hi ha diferència entre els valors de les dades (3, 3, 3 i 3) i la seva mitjana (3) la variància és 0.

b) En aquest apartat et demanen dos conjunts de dades que tinguin la mateixa mitjana però que la variància sigui diferent. Pots utilitzar l'exemple de l'apartat a) com a primer conjunt de dades:
Conjunt de dades 1: 3, 3, 3 i 3

Mitjana: 3

Variància: 0

La mitjana de l'altre conjunt de dades també ha de ser 3, per tant has de buscar quatre nombres que sumats i dividits entre 4 donin 3. Perquè una divisió entre 4 doni com a resultat 3, ha de tenir com a dividend 12, ja que 12/3= 4. Amb això saps que els quatre nombres que estàs buscant han de sumar en total 12, per tant qualsevol combinació de 4 nombres que sumats donin 12 et servirà, per exemple: 1, 2, 4 i 5. Com en aquest segon conjunt de dades tots els nombres són diferents, la variància no és 0 i per tant és diferent de la del conjunt de dades 1.
Conjunt de dades 2: 1, 2, 4 i 5.

Mitjana: 3

Variància: 3,33

A partir d'aquest exemple pots trobar molts conjunts de dades que compleixin les característiques que et demana l'enunciat.

c) Aquest apartat és similar al b però ara has de comparar la mitjana, la mediana i la moda. Recorda que la mediana és el valor que ocupa la posició central en un conjunt de dades ordenades i la moda és el valor que es repeteix més.

Per trobar un conjunt de dades en què la mitjana, la mediana i la moda siguin iguals el més fàcil és agafar un conjunt en el qual totes les dades siguin iguals. Per exemple: 4, 4, 4 i 4.

Per trobar un conjunt de dades en què els tres paràmetres siguin diferents, pots agafar un conjunt en el qual totes o la majoria de les dades són diferents. Un cop el tinguis calcula la mitjana, la mediana i la moda per assegurar-te que tenen valors diferents.

Exercici 5:
Per fer aquest exercici el primer que has de fer és agafar 5 nombres naturals qualsevol. Recorda que els nombres naturals són tots els nombres enters (sense decimals) i positius. (Per exemple, el conjunt de dades que has d'escollir podria ser: 1, 2, 3, 4 i 5 o 2, 4, 6, 8 i 10).
Un cop tinguis el conjunt dels 5 nombres naturals has de calcular la mitjana i la desviació típica, si no recordes com fer-ho a la pregunta 60 tens l'explicació.

a) Has d'agafar el conjunt de dades que has escollit i sumar-li un nombre qualsevol (+1, +2, +3... el que vulguis) a totes les dades del conjunt. Per exemple, si el teu conjunt de dades és 1, 2, 3, 4 i 5 i li sumes un 1 a totes les dades et quedarà: 2, 3, 4, 5 i 6.
Amb aquest segon conjunt de dades has de tornar a calcular la mitjana i la desviació típica i comparar-les amb les del conjunt inicial. En fer-ho veuràs que:

La mitjana ha augmentat el valor que li has sumat al conjunt de dades respecte de la mitjana del conjunt inicial. És a dir, si la mitjana del conjunt inicial és 3 i en aquest conjunt li sumes un 1 per obtenir el segon conjunt, la mitjana del segon conjunt serà 3+1=4.

La desviació típica és igual que la del conjunt inicial.

b) En aquest apartat has de fer el mateix que en l'a però ara en comptes de sumar un nombre, has de multiplicar totes les dades del conjunt per un nombre positiu (x2, x3, x4...). Un cop tinguis el nou conjunt de dades has de tornar a calcular la mitjana i la desviació típica d'aquest i comparar-les amb les del conjunt inicial. En fer-ho veuràs que:

Tant el valor de la mitjana com el de la desviació típica es multipliquen pel mateix nombre que has multiplicat el conjunt inicial. És a dir, si la mitjana del conjunt inicial és 3 i la desviació típica és 1,58 i multipliques aquest conjunt per 2 per obtenir el segon conjunt, la mitjana del segon conjunt serà 3x2=6 i la desviació típica 1,58x2= 3,16.

Exercici 6:
a) En aquest apartat et pregunten si és possible que un conjunt de 5 nombres naturals compleixi les següents condicions:

Mitjana: Moda - 1

Moda < Mediana

La segona condició t'indica que la moda (el valor que es repeteix més) ha de ser més petit que la mediana (valor central, en aquest cas el que ocupa la posició 3), amb això saps que els nombres que ocupen la posició 1 i 2 han de ser iguals i més petits que la mediana. A més, els valors que ocupen la posició 4 i 5 han de ser més grans que la mediana (estan ordenats de petit a gran) i diferents entre ells, ja que si fossin iguals que el valor de la mediana o entre ells, aleshores hi hauria dos valors repetits i seria la moda fent que no es complís la condició que la moda ha de ser més petita que la mediana.
Si busques conjunts de valors que compleixin aquesta segona condició (Moda < Mediana) com per exemple 2, 2, 3, 4 i 5 (on la moda és 2 i la mediana és 3) o 3, 3, 4, 5, 6 (on la moda és 3 i la mediana 4) i calcules la mitjana per veure si es compleix la primera condició (Mitjana= Moda - 1), comprovaràs que la mitjana sempre és més gran que la moda i que aquesta condició no es compleix. Per tant, no és possible trobar un conjunt de 5 nombres naturals que compleixin aquestes condicions.

b) Aquest apartat és igual que l'anterior però el conjunt té més de 5 nombres naturals. El fet que la moda hagi de ser més petita que la mediana fa que aquesta prengui un valor petit en comparació amb totes les dades del conjunt, cosa que fa que la mitjana sigui més gran que la moda i que no es compleixi la primera condició. Per tant, en aquest cas tampoc és possible trobar un conjunt de nombres naturals que complexin les dues condicions.

c) En aquest apartat has de buscar, si és possible, conjunts de dades que compleixin les següents condicions (diferents possibilitats que pot prendre l'ordre del valor de la mitjana, mediana i moda):

Mitjana > Mediana > Moda: 2, 2, 3, 4 i 5. (Si ho calcules, veuràs que la mitjana és més gran que la mediana i que aquesta és més gran que la moda).

Mitjana > Moda > Mediana: 1, 2, 3, 4, 5, 5 i 20

Moda > Mediana > Mitjana: 1, 2, 3, 4 i 4

Moda > Mitjana > Mediana: 1, 2, 4, 9 i 9

Mediana > Mitjana > Moda: 1, 1, 1, 2, 2, 3 i 3

Mediana > Moda > Mitjana: és el mateix cas que el de l'apartat a i b, per tant no hi ha cap conjunt de dades que compleixi aquest ordre.

Esperem que amb aquestes explicacions puguis fer els exercicis :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu ajudar amb aquest altre exercici d'estadística?

RESPOSTA:
Hola!, l'exercici 2 és molt similar al primer exercici, la diferència és que en aquest les dades estan agrupades en intervals.

Apartat A:
Per representar les dades en un diagrama de barres has de dibuixar un eix de coordenades:

Eix d'abscisses (horitzontal): es representen els valors de les variables. En aquest cas, seria els valors de l'alçada.

Eix d'ordenades (vertical): es representa la freqüència de cada valor. En aquest cas, el nombre de soldats que tenen aquella alçada.

Per a cada valor de la variable (alçada), s'ha de dibuixar una barra vertical que tingui d'altura el valor de la seva freqüència.
Recorda que en dibuixar les barres aquestes no s'han de tocar, si no estaries dibuixant un histograma en comptes d'un diagrama de barres. Al document PDF que t'hem adjuntat hi ha un exemple de com ha de ser un diagrama de barres.

Apartat B:
En aquest cas també és millor que primer omplis la taula de freqüències i després calculis els paràmetres que et demanen (mitjana, desviació i variància).

Taula de freqüències:

Valor (X i): com es tracta de dades agrupades, per calcular el valor de cada interval has de calcular la mitjana dels dos nombres que formen l'interval. Per exemple, el valor de [1'50, 1'56) és (1'50 + 1'56)/2= 1'53.

La freqüència absoluta (f i)., la freqüència absoluta acumulada (F i), X i·f i i Xi 2·f i es calculen igual que en l'exercici 1.

La mitjana, la desviació i la variància també es calculen igual que en l'exercici 1.

Et deixem l'enllaç a un vídeo on s'explica com calcular les diferents columnes de la taula de freqüències, la mitjana, la desviació i la variància. A més, en el PDF adjunt trobaràs resolt un exercici molt similar a aquest.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc aquest exercici d'estadística. Em podeu ajudar?

RESPOSTA:
Hola!, en aquest exercici has d'analitzar les dades que et donen a partir del que et demanen en cada apartat.

Apartat A:
La variable és la propietat o característica de la població que estem estudiant, en el teu cas la variable són les qualificacions en matemàtiques de 50 alumnes.
Podem classificar les variables en dos tipus:

Variables quantitatives: expressen quantitats i prenen valors numèrics (Ex. edat dels integrants d'un equip de bàsquet)

Variables qualitatives:  expressen qualitats i no prenen valors numèrics (Ex. color dels cotxes de la població de Sant Boi)

Ara has de decidir si la teva variable (les qualificacions en matemàtiques) és quantitativa o qualitativa.

Apartat B:
Mitjana: és el valor que s'obté en dividir la suma de totes les dades entre el nombre total de dades.
En el teu cas has de sumar totes les qualificacions de matemàtiques i dividir-les entre 50, ja que en total hi ha 50 qualificacions.

Mediana: és el valor que ocupa la posició central en un conjunt de dades ordenades.
En el teu cas, primer has d'ordenar les dades de més petit a més gran i un cop tinguis les 50 dades ordenades mirar quin nombre ocupa la posició central. Per saber quina és la posició central de les teves dades, has de dividir el total de dades entre 2: 50/2= 25. Per tant, has de trobar el nombre que ocupa la posició 25.

Moda: és el valor de la variable que es repeteix més (té major freqüència absoluta).
Has de mirar quin és el nombre de totes les qualificacions de matemàtiques que es repeteix més vegades.

Apartat C
Desviació típica: és l'arrel quadrada de la variància, així que per poder-la calcular primer has de calcular la variància.

Variància: per calcular-la has de fer servir una fórmula que és una mica complicada, per això t'adjuntem un PDF on trobaràs un exemple de com s'ha de fer.

Apartat D
Taula de freqüències:

Valor (X i): has d'escriure en ordre els valors que pot prendre la variable, és a dir: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10.

Freqüència absoluta (f i): el nombre de vegades que es repeteix cada valor. Per exemple si mires quants alumnes tenen una qualificació de 0 veus que només hi ha 1, per tant la freqüència absoluta del 0 és 1.

Freqüència absoluta acumulada (F i): la freqüència absoluta acumulada d'un valor és el resultat de sumar a la seva freqüència absoluta les freqüències absolutes dels valors anteriors. Per exemple, per trobar la freqüència absoluta acumulada del 2 hauries de sumar la freqüència absoluta del 0, de l'1 i del 2.

Freqüència relativa (fr i): la freqüència relativa d'un valor és el resultat de dividir la seva freqüència absoluta entre el nombre total de dades (N=50). Per exemple, en el cas del 0 hem dit que té una freqüència absoluta d'1, per tant la seva freqüència relativa és: 1/50= 0,02.

Freqüència relativa acumulada (Fr i): la freqüència relativa acumulada d'un valor és el resultat de sumar a la seva freqüència relativa les freqüències relatives dels valors anteriors. Per exemple, per trobar la freqüència relativa acumulada del 2 hauries de sumar la freqüència relativa del 0, de l'1 i del 2.

En les dues últimes columnes només has de fer el càlcul que t'indica, en una has de multiplicar el valor per la seva freqüència absoluta (X i·f i) i en l'altre elevar al quadrat el valor i multiplicar-lo per la seva freqüència absoluta (X i ²·f i). Aquestes dues columnes et poden ser útils per calcular la mitjana i la variància.

Els càlculs que s'han de fer per resoldre els diferents apartats no són complicats però per entendre'ls, la millor manera és veure un exemple de com es fan, per això t'adjuntem un PDF on trobaràs un exercici resolt molt similar al teu.

A més, en aquest enllaç trobaràs un vídeo on s'explica un exercici d'aquest tipus.

Consell: abans de fer els apartats B i C omple la taula de freqüències, t'ajudarà a calcular els diferents paràmetres que et demana!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc els exercicis del 2 al 7.

RESPOSTA:
Bones, et deixo un PDF amb les explicacions d'allò que et demanen.
Si necessites ajuda per aprofundir qualsevol aspecte, no dubtis en tornar a preguntar.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Podeu ajudar-me a corregir això?

RESPOSTA:
És correcte. Has trobat que el Sintagma Verbal és un Complement de Règim, que és el més difícil de veure. I té complements del nom.
I no t'ha oblidat de dir que tots els sintagmes són preposicionals.

No t'oblidis d'indicar que l'oració és simple. Però tant la morfologia com la sintaxi és correcta.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Tinc examen de català i no entenc molt bé els pronoms i la e/a u/o àtones. Em pots ajudar una mica?

RESPOSTA:

Bona tarda,

Els pronoms són la categoria gramatical o classe de paraules que substitueixen noms, sintagmes nominals o oracions per evitar repeticions. Per exemple:

Ell va agafar el llapis
Ell el va agafar

Aquest "el" es refereix a "llapis".

Hi ha tres grups principals de pronoms: Determinants, relatius i personals. Únicament has de saber les diferències de cadascun d'ells. En el PDF que t'adjunto està sintetitzada tota aquesta informació.

Pel que fa a l'apartat de les vocals àtones. Les vocals àtones són totes aquelles vocals que s'ubiquen en una síl·laba no accentuada. Hem de distingir entre la o/u i la e/a. Les vocals o/u es pronuncien com a [U] quan són àtones.
Per últim pel que fa a les vocals a i e àtones, són les anomenades vocals neutres. Sempre tenen el mateix so quan no estan accentuades.

En el PDF adjuntat explico de manera resumida tot

Espero que et sigui d'ajuda. Molts ànims amb la recuperació! ;)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Quin va acabar sent el regne més poderós?

RESPOSTA:

El regne que va tenir més poder de tots els cristians, va ser es Regne de Navarra. Sobretot amb el govern de Sanç III entre l'any 1000 i el 1035.

A continuació t'adjunto un enllaç on explica de manera sintètica els diferents regnes cristians d'aquest període històric.

Espero que et sigui d'ajuda per poder acabar totes les tasques.

Bona feina!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Després de la conquesta musulmana, les úniques zones que no van quedar sota el domini musulmà van ser les àrees cantàbriques (origen dels regne asturià i lleonès) i pirinenques (origen del regne de Navarra i els comtats aragonesos i catalans), al nord de la Península. Molts visigots que fugien dels musulmans es van refugiar en aquestes zones que serien l'origen dels nous regnes cristians que es van formar al nord de la Península entre els segles VIII i IX.

Per tant, els exèrcits islàmics que havien envaït la Península Ibèrica l'any 711 no van arribar a controlar plenament la zona de la Serralada Cantàbrica, habitada pels pobles càntabres i àsturs.

El regne d'Astúries . En aquest territori fora del control andalusí s'hi van refugiar alguns dels nobles visigots que fugien de la invasió. D'aquesta manera, en la primera meitat del segle VIII, va sorgir el regne d'Astúries. Un d'aquests nobles, Pelagi, nomenat rei el 718, sembla que va obtenir una primera victòria sobre els musulmans prop de Covadonga (722).

Aquest fet, en realitat una simple escaramussa de resultat incert, va permetre Pelagi de consolidar el poder de què disposava i ha estat considerat tradicionalment l'inici de l'anomenada Reconquesta, és a dir, la conquesta per part dels regnes cristians de les terres que ocupaven els musulmans.

Els successors de Pelagi, Alfons I i Alfons II, van crear a poc a poc un regne al voltant d'Oviedo, conegut com a regne d'Astúries, que va manifestar la seva independència de l'emirat de Còrdova negant-se a pagar-li tributs. Aquest regne es va expandir cap a l'oest i va arribar a dominar una part de Galícia. Així, vers l'any 800 el regne d'Astúries comprenia des de Galícia, a l'oest, fins a Àlaba, a l'est. En el segle IX, moltes ciutats, com Burgos, Zamora o Coïmbra, es van incorporar al regne.

El regne de Lleó. A la segona meitat del segle IX, el rei Alfons III (866-910) va aprofitar la debilitat dels emirs cordovesos per ocupar els territoris des de la Serralada Cantàbrica fins al riu Duero, una zona despoblada i abandonada per les guarnicions militars musulmanes.

El monarca va organitzar-ne el repoblament amb gent càntabra, gallega i basca, i també amb mossàrabs que havien fugit d'Al-Àndalus. Per controlar més bé les noves terres i protegir els pagesos repobladors, la capital es va traslladar a Lleó i, en conseqüència, el regne va prendre el nom de regne de Lleó.

A partir de mitjan segle IX es va fer el primer repoblament en massa de la vall del Duero. En aquestes zones s'hi van formar comunitats de pagesos lliures que tenien petites parcel·les de terra ( alous) i vivien en petites cases aïllades, però properes entre si, de manera que formaven una vila.

Els habitants de les viles es reunien en un consell, que decidia sobre els afers d'interès col·lectiu: zones de guaret, conreus, pastures, aprofitament dels boscos, l'ús del molí, etc. Els repobladors procedien dels primers nuclis cristians, però també hi havia molts cristians mossàrabs, que hi anaven atrets pels beneficis que els concedien els reis: llibertat personal, exempció d'impostos i de prestacions militars, permís de comerç.

Durant el segle X, amb la proclamació del califat de Còrdova, Al-Àndalus va incrementar la força militar i va organitzar diverses expedicions militars. Les ràtzies encapçalades per Almansor van saquejar i destruir nombroses ciutats lleoneses. Llavors l'expansió lleonesa va ser frenada i els seus reis van haver d'orientar els esforços a protegir i defensar el territori.

La formació del regne de Castella. En els seus orígens Castella era la frontera oriental del regne de Lleó, la zona de defensa enfront de les incursions musulmanes procedents de la vall de l'Ebre, un territori poc poblat i molt exposat als atacs musulmans. Per això el rei Alfons III va fortificar aquest territori amb la construcció de nombrosos castells i hi va fundar la ciutat de Burgos.

Aquesta zona va rebre el nom de comtat de Castella i estava dividida en comtats governats per comtes. Un d'aquests comtes, Ferran I (Fernán González, 930-970), va aconseguir independitzar-se a la pràctica del regne de Lleó, governant de manera independent des de l'any 951, i va transmetre en herència el comtat de Castella al seu fill tot i que aquest territori continuava sent vassall dels reis de Lleó. Al final, el 1035 Castella es va convertir en un regne propi.

El regne de Navarra. Al principi del segle IX, el comte Ènnec de Pamplona, dit Aritza, va expulsar les tropes franques de Pamplona. Aquest va ser l'origen del regne de Pamplona, que més endavant es va anomenar regne de Navarra.

A partir del segle X, la dinastia Ximena va governar a Navarra i va aconseguir estendre la seva influència per la Rioja i Àlaba. El moment de més esplendor va ser el regnat de Sanç III el Gran (1000-1035), que va arribar a ser el rei cristià més poderós de la Península. Va incorporar al seu regne els comtats aragonesos, Castella i part de Lleó. Però el regne es va fragmentar quan ell va morir.

Els comtats d'Aragó. Més tard que a Navarra, la família del comte Asnar va aconseguir la independència per al comtat d'Aragó respecte dels francs.L'any 922 Aragó va quedar sota el domini dels monarques navarresos, dels quals es va independitzar quan va morir Sanç III, el 1035.

Etiquetes: Corona de Castella, Història d'Espanya, Història Medieval, Reconquesta, Regne d'Astúries, Regne de Castella, Regne de Lleó

# data[].attributes.attachment_link.title
L'origen dels regnes cristians hispànics

# data[].attributes.attachment_link.description
Després de la conquesta musulmana, les úniques zones que no van quedar sota el domini musulmà van ser les àrees cantàbriques (origen dels regne asturià i lleonès) i pirinenques (origen del regne de Navarra i els comtats aragonesos i catalans), al nord de la Península.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Tengo examen de recuperación en 3-4 días y no sé hacerlo.
RESPOSTA:
Hola, tot seguit t'adjuntem un pdf amb el procediment a seguir per resoldre els exercicis.
Has de recordar que per calcular una probabilitat d'un esdeveniment (per exemple, treure un 2 en un dau) s'ha de dividir el nombre de casos favorables (1, perquè un dau només té un 2) entre el nombre de casos totals (6, perquè un dau té 6 cares).
Per poder fer els diagrames d'arbre has de tenir en compte que les tres primeres branques corresponen als possibles resultats de la primera bola que treus de la caixa, i les branques següents són els possibles resultats de treure la segona bola. Si hi ha reposició, les probabilitats de la segona extracció seran iguals que la primera, però si no hi ha reposició, seran diferents. Per calcular la probabilitat de treure dues boles del mateix color a l'exercici 5, hauràs de sumar les probabilitats de treure les dues vermelles, les dues blanques o les dues negres (multiplicant la probabilitat de la primera i la segona extracció per a cada clor).
Esperem que hagi estat d'ajuda!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
M'ho podeu revisar?

RESPOSTA:

Bones!

A continuació t'adjunto la imatge amb la correcció. Vigila sobretot en identificar el nucli del SN, que en aquest cas és "L'avi". Pel que fa al complement del SV, es tracta d'un CD i no pas un CI. Per lo demés està correcte.

Bona feina

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc aquesta expressió.

RESPOSTA:
Bones:

Ordir vol dir:
1. Tramar fils a un teler, uns damunt els altres, per fer un teixit.
2. Maquinar (planejar).

Aquí té la segona accepció.

Està inventat expedicions (viatges d'exploració) que mai duran a terme perquè no sortiran de casa, ja què són imaginaris.
És fantasia pura de l'avi.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
A una botiga en línia vénen llibres a 9,50€ amb un preu fix de despesa d'enviament de 3,50€.
a) Escriviu l'expressió algebraica.
b) Feu el gràfic d'aquesta expressió algebraica.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:

Haig de dibuixar el mapa d'Europa del segle IX, i ubicar els següents territoris:

Mar Mediterrani, Marca Hispànica, Al-Andalus, Constantinoble i Regne d'Astúries.

RESPOSTA:

Primer de tot has de dibuixar el perímetre d'Europa. Pots ajudar-te d'un mapa d'internet i calcar-lo. A continuació has d'ubicar en el mapa els diferents territoris, tal com vam comentar ahir a la videotrucada.

T'adjunto el mapa on t'he indicat els territoris que has d'ubicar al mapa.

Molts ànims a la recta final del curs!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Quin va ser el primer regne cristià de la península Iberica?

RESPOSTA:
Suposem que t'estan preguntant pels regnes cristians iniciats amb la "Reconquesta" (terme actualment amb debat historiogràfic, però ampliament acceptat).

Després què al 711 Tarik, i el seu exèrcit de musulmans i berbers, entrés a la Península, el territori es va veure fàcilment sota dominació dels musulmans. L'últim rei visigot va ser derrotat a la Batalla de Guadalete (711).

Però un grup astur, liderats per Don Pelai, al 722 derroten l'exèrcit musulmà a la Batalla de Covadonga.
Don Pelai havia estat anomenat "princeps"  (líder) dels asturs al 718, i es diu que aquest és l'inici del regne d'Astúries.
Encara que també hi ha fonts historiogràfiques que parlen del seu fill Fàfila com el primer rei (737).

Sigui com sigui, el primer regne va ser el d'Astúries, que va durar fins al segle X, quan es va unir al Regne de Lleó.

P.D. No s'ha d'oblidar que els regnes visigots anteriors també eren cristians, i que fins i tot el rei Recared durant el III Concili de Toledo (589), va unir els regnes visigots peninsulars sota la fe catòlica.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
M'ajudeu amb aquestes dues preguntes? Gràcies!

1. Com es diu el conjunt de territoris i comtats conquerits per carlemany al s. IX, a entorn dels pirineus, per tal de defensa l'imperi Carolingi de les incursions sarraïnes provenientes del califato de Córdova?

2. Quins estaments formaven la societat  durante l'edat mitjana?

RESPOSTA:

Bones!

En la primera pregunta has de dir quin nom rebien els territoris que formaven part de l’Imperi Carolingi que servien per defensar aquest imperi de possibles invasions. Rebien el nom de MARQUES i estaven distribuïdes als límits dels territoris de l’imperi. El territori encarregat de vetllar les possibles invasions sarraïnes provinents del poderós Califat de Còrdova era l’anomenada MARCA HISPÀNICA.

A través d’aquesta explicació intenta sintetitzar la informació per tal de poder contestar la pregunta amb les teves paraules.

Per la segona pregunta et serà d’ajuda la imatge que t’adjunto a continuació. En aquesta trobaràs sintetitzada els diferents estaments representats mitjançant una piràmide.

Si tens qualsevol altre dubte torna a contactar amb nosaltres!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
¿Me podéis ayudar con estos ejercicios de mates? Gracias.

RESPOSTA:
Hola! T'adjuntem un document amb l'explicació de cada exercici.
Com aquest tema és bastant complicat a continuació et deixem alguns enllaços a vídeos que et poden ser útils per entendre millor les activitats.

Enllaços:
- Conversió unitats de volum
- Volum prismes
- Volum piràmides

Esperem que et sigui d'ajuda! :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola, no entenc aquest exercici.

RESPOSTA:
Molt bones.
Mira, el què et demanen és que escriguis les dates que et nomenen (els aniversaris d'alguns famosos).
21.1 significa 21/01, és a dir, 21 de gener.
I en anglès l'escriuríem com a the twenty first of January.
Com veus has d'escriure el primer número, el dia del mes, en ordinal (primer, segon, tercer, etc.) i després el segon número, el  mes.

P.D. no oblidis el the inicial ni escriure els mesos amb majúscules.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No sé fer cap d'aquests i els de la dreta encara menys 😂

RESPOSTA:
Hola! T'adjuntem un document on tens explicat pas per pas cada tipus d'equacions. Esperem que et sigui d'ajuda, si tens algun dubte mentre resols els exercicis no dubtis en preguntar-nos :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Write questions and short answers.

RESPOSTA:
Hola! Doncs el que has de fer en aquest exercici és:
1.  Ordenar les preguntes
i afegir el verb "to be", que és el verb ser/estar en anglès. En anglès, el verb va a la primera posició (recorda que is és pel singular i are pel plural).
2. Respondre a la pregunta també amb el verb "to be". En les respostes en anglès es contesta amb Sí/No + subjecte (I, you, he,...) +  verb (is/are).
Si és una resposta negativa, després del verb anirà not (per exemple: Yes, you are // No, you are not)

En el teu exercici la qüestió 4 seria:
Are your parents from France? Yes, they are.

Pots seguir tu amb les altres dues preguntes?

RECORDA LA CONJUGACIÓ DEL VERB TO BE:
I am
You are
He/She/It is
We are
You are
They are

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc la pregunta 1b.

RESPOSTA:
Bones.
Mira, aquí el que tenim representat és un gràfic amb el consum d'aigua (suposo que al nostre país o comunitat).

Aleshores, el què ens pregunten és: "Perquè a aquest gràfic es representen les barres i els símbols de color blau?"

La resposta la trobem a l'art i a la cultura popular. És iconografia. És a dir, l'aigua es representa a l'imaginari col·lectiu de color blau, ja que és com la veiem nosaltres al mar i als rius (depenent de quin, el Llobregat no és un bon exemple).
I per què és així si l'aigua és incolora? L'explicació és que la llum blanca del sol incideix sobre l'aigua, i aquesta absorbeix les tonalitats més càlides, per tal la llum reflectida és de tonalitats fredes (blau).
(Passa igual amb el foc i el color vermell o la terra i el color marró).

És per això que diem que la Terra és el planeta blau, ja que predomina el mar a la terra en superfície.

I és també per això que el color que simbolitza l'aigua és el blau. Com a les factures de l'aigua que són blaves, o en aquesta infografia sobre el seu consum.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No sé com fer l'activitat núm. 12.

RESPOSTA: T'hem adjuntat una imatge on t'expliquem com situar un punt als eixos d'ordenades. Tot punt de dues xifres, pensem per exemple en el punt (3,-2). La primera xifra (3) correspon a l'eix horitzontal o eix d'abscisses i la segona xifra (-2) correspon a l'eix vertical o eix d'ordenades. Al dibuix veuràs l'exemple de com situar aquest punt als eixos. Un cop ho hagis entès, l'exercici et demana que dibuixis sis punts als eixos. Els punts te'ls has d'inventar tu i tres d'ells han d'estar a l'eix d'abscisses positiu i els altres tres a l'eix d'ordenades negatiu. És a dir, t'has d'inventar tres punts on la primera xifra del punt sigui positiva i tres unts més on la segona xifra del punt sigui negativa.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc els exercicis de mates que us vaig enviar per Instagram, em podeu ajudar?

RESPOSTA:
Hola! Aquests exercicis són bastant complicats, és normal que tinguis dubtes per fer-los. Tot seguit t'adjuntem una imatge amb el procediment per resoldre'ls i alguns consells.
Com tots els problemes, plantejar les equacions és el més complicat i s'ha d'anar practicant per aconseguir-ho. També hem de tenir clara la resolució de sistemes d'equacions, la fórmula dels productes notables i altres propietats. Busca-ho als teus apunts de mates o a internet per refrescar-ho.
Esperem haver estat d'ajuda!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Segueixo sense entendre els exercicis de la pregunta 38. Em podeu ajudar?

RESPOSTA:
Hola, per poder entendre i resoldre aquests exercicis has de conèixer o buscar al llibre les fórmules per calcular l'àrea dels diferents polígons. També és molt important conèixer i saber aplicar el Teorema de Pitàgores. Tot seguit t'enviem les imatges amb el procediment a seguir dels exercicis. Recorda que per resoldre els exercicis 35 i 36 hauràs de sumar les àrees dels diferents polígons en què hem dividit les figures que estan dibuixades a l'exercici. No et podem ajudar amb l'exercici 117 perquè no es veuen les dades a la imatge que ens has enviat. Esperem que et serveixi.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No sé com començar a fer aquestes activitats

RESPOSTA:
Bon dia! A la pregunta número 37. Tecnologia - 2n ESO trobaràs un document PDF on estan explicats aquests exercicis pas per pas. :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Buenas, necesito ayuda urgente con los acentos en catalán. ¡Lío mortal!

RESPOSTA:
Bones. Primer de tot has de saber 3 coses:
1. La lletra A sempre serà oberta (À), i la I i U sempre seran tancades (Í; Ú).
2. Les que poden variar són la E i la O. Aquestes són les complicades que ens emboliquen.
3. Per saber si la E i la O són tancades o obertes el millor és prestar atenció a la pronunciació.  Enllaços de la pronunciació de la E i la de la O.

Però no tothom les pronuncia igual depenent del dialecte, o de la influència del castellà. Així que molta gent pronuncia les vocals tancades sempre.
Per tant, et deixem un esquema perquè te'l miris.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Bon dia! Em podeu explicar aquests exercicis? Gràcies!

RESPOSTA:
Hola, aquí et deixem l'explicació de totes les activitats. Esperem que et serveixi!
35)

Per resoldre aquest exercici has d’intentar dividir les figures en polígons senzills del que coneixes la fórmula per calcular la seva superfície i finalment sumar les àrees dels diferents polígons en què has dividit la figura.

a) Primer calcula l’àrea dels dos triangles rectangles que hi ha a la part superior de la figura amb la fórmula de l’àrea del triangle:

A = base x altura

2

Després, amb la fórmula per calcular l’àrea del trapezi calcula l’àrea del trapezi de la part inferior de la figura:

A= (base gran + base petita) x altura

2

Per últim, suma les àrees dels dos triangles i el trapezi.

b) Primer, calcula l’àrea dels dos triangles de la part dreta de la figura amb la fórmula de l’àrea del triangle.

Després calcula l’àrea dels rectangles del centre de la figura multiplicant base per altura.

Per últim, hauràs de calcular l’àrea dels dos semicercles que hi ha a l’esquerra de la figura. Com que l’alçada total de la figura és 22 cm (15 cm + 7 cm) i cadascun d’aquests semicercles ocupa la meitat de la figura, el seu radi serà 11 cm (22 cm : 2). Ara calcula l’àrea d’un cercle d’11 cm multiplicant π(pi) pel radi elevat al quadrat i obtindràs l’àrea total d’aquests dos semicercles. Ara només falta sumar l’àrea de tots els polígons que has calculat per trobar l’àrea total de la figura.

36)

Per resoldre aquest exercici has d’intentar dividir les figures en polígons senzills del que coneixes la fórmula per calcular la seva superfície i finalment sumar les àrees dels diferents polígons en què has dividit la figura.

a) Primer, calcula l’àrea d’un dels rectangles de la part exterior de la figura multiplicant base (16 cm) per altura (8 cm) y multiplíca-la pel nombre de rectangles que hi ha a la figura per calcular l’àrea total de tots els rectangles junts.

Després calcula l’àrea del pentàgon regular del centre de la figura aplicant la següent fórmula:

A=   Perímetre x apotema

2

Per trobar el perímetre hauràs de multiplicar la longitud d’un costat del pentàgon pel nombre de costats que té. I l’apotema la tens al dibuix, és la línia que va del centre de la figura al centre al vèrtex.

Per últim, suma l’àrea del pentàgon "A" a la suma dels rectangles que ja havies calculat.

b) Primer calcula l’àrea del rectangle multiplicant base (35 cm) per l’altura (13+ 7).

Després calcula l’àrea dels dos triangles dels costats de la figura aplicant la fórmula de l’àrea del triangle. Fixa’t que l’altura del triangle de la dreta és igual a l’altura total de la figura.

116)

Per resoldre aquest problema has d’imaginar el triangle rectangle que forma l’escala recolzada a la paret. La hipotenusa d’aquest triangle és la llargada de l’escala (2,5 m) i el catet inferior és la distància que hi ha a terra entre l’escala i la paret (0,7 m). Per trobar l’alçada a la qual arriba l’escala haurem de calcular el catet que falta amb el teorema de Pitàgores. Substituint "A" per la hipotenusa i "B" pel catet inferior:

a2= b2 + c2

117)

No es veu bé el dibuix a la imatge que ens has enviat er poder ajudar-te amb l’exercici.

126)

a) Com que el primer avió va a 600 km/h després de dues hores haurà recorregut 1200 km (600 km/h x 2 h). En canvi després de dues hores el segon avió haurà recorregut 1600 km (800 km/h x 2 h), ja que té una velocitat de 800 km/h.

Com que s’han enlairat en direccions perpendiculars des del mateix aeroport hem d’imaginar un triangle rectangle imaginari on els catets són la distància recorreguda pels dos avions. És a dir, la distància que els separa en aquest moment és la hipotenusa d’aquest triangle rectangle imaginari. Per calcular la distància hem de calcular la hipotenusa substituint els catets (b i c) per les distàncies recorregudes (1200 km y 1600 km) a la fórmula i calcular a:

a2= b2 + c2

b) Per resoldre aquest apartat hem de fer el mateix que a l’apartat anterior però  en lloc de fer servir les distàncies que han recorregut els avions en dues hores hem de calcular la distància que hauran recorregut en mitja hora (multiplicant la velocitat per 0,5 h). Un cop fet això hem de calcular la hipotenusa igual que hem fet a l’apartat a) i veure si aquesta supera o no els 500 km per saber si els avions es podran comunicar per ràdio o no.

120)

Tenint en compte que la taula és rectangular i ha d’encaixar en un racó on les parets que es toquen mesuren 60 cm i 80 cm, els costats d’aquesta taula en forma de rectangle són 60 cm i 80 cm. Com que la taula té forma de rectangle, la podem dividir en dues meitats en forma de triangle rectangle, on la diagonal del rectangle és la hipotenusa d’aquests triangles rectangles. És a dir, per calcular la diagonal que ha de tenir la taula haurem de calcular la hipotenusa d’un triangle rectangle de catets 60 cm i 80 cm aplicant el teorema de Pitàgores.

119)

1. Només has de fer el dibuix d’un rectangle amb una circumferència al centre que representi la piscina.

2. Per calcular la superfície de la parcel·la hem de calcular l’àrea del rectangle de costats 25 m i 80 m multiplicant la base per l’altura (aquests dos costats)

1. Com que el diàmetre d’aquesta piscina circular és de 20 metres haurem de calcular el radi dividint el diàmetre entre dos i aplicar la fórmula per calcular la superfície d’un cercle (multiplicar pi (3,14) pel radi elevat al quadrat):

A= π(pi) x r2

1. Per cobrir tot el terreny del voltant de la piscina amb gespa haurem de calcular la superfície del terreny que no queda coberta per la piscina. Per fer això haurem de restar a la superfície del rectangle que hem calculat abans la superfície de la piscina circular que també hem calculat. En té prou amb 5 m² de gespa? Necessitarà més gespa?

1. Hauràs de calcular quina és la mesura màxima de les rajoles quadrades amb què vol cobrir el terreny en funció de l’espai disponible que has calculat en l’apartat anterior.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu explicar aquests exercicis? Gràcies!

RESPOSTA:
A continuació tens un document on trobaràs explicat cada exercici pas per pas. Esperem que et sigui d'ajuda! :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Em podeu explicar com omplir la taula dels elements fonamentals d'un circuit elèctric? Gràcies!

RESPOSTA:
Hola! A la taula has de completar la columna del símbol que es refereix a com es representa cada element quan dibuixem un circuit elèctric i la de la descripció on has d'explicar per què serveix cada element.

T'adjuntem un resum del qual podràs treure la informació per omplir la taula.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Em podeu ajudar amb aquests exercicis? a, b, c i d.

RESPOSTA:
Hola! Per calcular l'àrea de la part pintada de cada figura, has de calcular les àrees de les dues figures que la formen i després restar-les. T'adjuntem un document on està explicat com has de fer cada apartat. Esperem que et sigui útil! :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc aquests exercicis.

RESPOSTA:
Hola! T'adjuntem un document amb l'explicació de cada exercici, esperem que et sigui d'ajuda :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Segona part de la pregunta anterior.

RESPOSTA:
2) El perímetre és la suma de tots els costats d'un polígon.
a) Un enneàgon té 9 costats així que hauràs de multiplicar la llargada del costat per 9.
b) Aquest rectangle té dos costats de 5 cm i dos de 2,5 cm. Els hauràs de sumar tots per calcular el perímetre.

1)
Per resoldre els tres apartats has d'aplicar la fórmula del Teorema de Pitàgores:
a²=b² + c²
Hauràs de substituir les lletres b i c pels valors dels catets, elevar-los al quadrat i sumar-los. Finalment hauràs de calcular l'arrel quadrada del nombre obtingut per calcular la hipotenusa.

2)
Per trobar el catet d'aquests triangles hauràs de fer el mateix que has fet a l'exercici anterior però substituint a la fórmula la "A" per la hipotenusa i el catet que et donen per la "B". En lloc de calcular directament hauràs de deixar la c sola passant tots els nombres a l'altre costat.

6)
a) L'àrea d'un rectangle es calcula multiplicant l'amplada per l'altura. Ja tens l'altura, per obtenir l'amplada només ha de multiplicar l'altura per 2 i finalment multiplicar amplada x altura.

b) L'àrea del romboide es calcula multiplicant la base per l'altura. La base és de 75 mm, per obtenir l'atur has de calcular el triple de la base i finament multiplicar per obtenir l'àrea.

c) L'àrea d'un quadrat es calcula multiplicant la llargada d'un dels costats per si mateixa. Com que el perímetre és de 10 cm, el costat d'aquest quadrat ha de ser el resultat de 10 dividit entre 4 (perquè té 4 costats). Un cop obtinguda la longitud del costat només hauràs de multiplicar-la per si mateixa per obtenir l'àrea.

Espero que et serveixi i torna a contactar-nos si tens qualsevol dubte.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc aquests exercicis! Em podeu ajudar? Gràcies.

RESPOSTA:
7)
Per calcular l'àrea d'un rombe has de multiplicar la diagonal major per la diagonal menor.
a) Hauràs de multiplicar les dues diagonals que apareixen al dibuix.
b) Hauràs de calcular el doble de les dades del dibuix per obtenir les diagonals i després multiplicar els resultats per obtenir l'àrea.

8)
a) Per calcular l'àrea d'un triangle s'ha de multiplicar la base per l'altura i dividir el resultat entre dos. Al dibuix ja tens la base i l'altura, només fa falta operar.
b) L'àrea d'un trapezi es calcula sumant la base inferior més la base superior i multiplicant el resultat per l'altura. Un cop fet això dividim el resultat entre 2. Al dibuix ja tens la base superior, la inferior i l'altura així que només fa falta operar.
c) L'àrea d'un polígon regular es calcula multiplicant el perímetre (la suma de tots els costats) per l'apotema (la línia que va del centre del polígon al centre d'un costat) i dividir el resultat entre dos. Al dibuix tens l'apotema i la longitud del costat. Et farà falta calcular el perímetre multiplicant  la longitud del costat pel nombre de costats del polígon i després operar.
d) Per calcular l'àrea d'aquest triangle rectangle fa falta l'altura (el costat o catet que no tens al dibuix). Per calcular l'altura hauràs d'aplicar el Teorema de Pitàgores:
a²=b² + c²
"A" és la hipotenusa (12 cm) i "B" és el catet de 10 cm. Substitueix aquestes dues lletres per aquests valors i obtindràs una equació que hauràs de resoldre per obtenir el valor de "C" (l'altura). Per fer-ho, recorda que has de passar tots els nombres a un costat de l'igual i deixar la "C" sola. Un cop hagis operat els nombres, recorda que has de calcular l'arrel quadrada del resultat.
Un cop fet això hauràs de multiplicar l'altura per la base i dividir el resultat entre 2 per obtenir l'àrea.

9)
La longitud d'una circumferència es calcula amb la següent fórmula:
L= 2 x π x r
És a dir, multiplicant el radi per 2 i pel nombre pi (π), que val 3,14.
a) Has de multiplicar el radi per 2 i per 3,14.
b) Has de multiplicar el radi per 2 i per 3,14.
c) En lloc del radi et donen el diàmetre, però com que el diàmetre és el doble de llarg que el radi només has de dividir el diàmetre entre dos per obtenir el radi.
Després, multiplica el radi per 2 i per 3,14.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Estic fent exercicis de massa molar i no sé on trobar el pes atòmic de cada element.

RESPOSTA:
Bon dia! El pes atòmic de cada element el pots trobar a qualsevol taula periòdica. Et deixem un enllaç d'una taula periòdica on, a més del pes atòmic, també trobaràs altres propietats de cada element com el punt de fusió i d'ebullició, la seva densitat o quan va ser descobert.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tabla periódica interactiva con páginas dinámicas que muestran nombres, electrones, estados de oxidación, tendencias, orbitales, isótopos y búsqueda. Descripciones completas.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Buenas, no me salen bien los "eixos cronològics" que me mandan. ¿Me podéis ayudar a hacer uno?

RESPOSTA:
Te dejamos un tutorial paso a paso de como hacer un eje cronológico con un ejemplo tonto pero muy sencillo. Esperamos que te vaya bien :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Podríeu explicar-me com fer aquesta activitat? Gràcies!

RESPOSTA:
Bon dia!

L’exercici no et demana resoldre les equacions. Únicament has de mostrar l'equació en forma ax+b=0. Els passos per fer-ho són els següents:

1. Si hi ha un parèntesi, primer opera’l.

2. Agrupa tant els números amb “X”, com els números sols sense incògnita a l'esquerra i iguala-ho tot a 0.

3. Finalment opera els números amb “X” i els números sense incògnita i et quedarà l'equació en la forma que demana l’exercici.

Recordatoris

Per treure el parèntesi hem de multiplicar el número que hi ha fora entre els dos números que hi ha dins. Exemple:

3 (4x + 2) = 0

12x + 6 = 0

Finalment has de tenir en compte que si en passes els números a l’altre costat de parèntesi canvia el sentit.

A continuació et mostro amb un exemple la resolució d’una equació, tal com ho proposa l’exercici:

3 (2x + 3) + 4 = 2

6x + 9 + 4 = 2

6x + 9 + 4 - 2 = 0

6x + 11 = 0

Si tens qualsevol altra pregunta, no dubtis en tornar a contactar amb nosaltres!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Bon dia, si us plau em podríeu explicar les activitats 18 i 19?
Gràcies

RESPOSTA:
Hola, t'adjunto una imatge amb el procés que has de seguir per resoldre els exercicis. Només has de fer servir les dues fórmules que tens al quadrat de la pàgina que m'has passat i substituir la "n" pel nombre de costats del polígon de cada exercici (hexàgon=6, enneàgon=9...). Espero que et serveixi i torna a contactar-nos si tens qualsevol altre dubte.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola, necessito ajuda urgent amb els pronoms febles. Moltes gràcies.

RESPOSTA:
Bones, aquí et deixem unes taules-resum del tema :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
He fet bé aquestes activitats de Biologia? Gràcies!
LA = al.lel A;
LB = al.lel B;
LI = al.lel O

RESPOSTA:
Hola, gràcies per la pregunta i l'interès. Els exercicis estan força bé però, et comento alguns errors que he vist i possibles millores:
1)
-És correcte que el primer fill pugui  ser A (faltaria afegir el genotip)
-És correcte que el segon fill no pot ser d'aquesta parella (es podrien afegir tots els genotips possibles dels fills per justificar-ho).
Quan dius "pot ser 0 o AB" no sé a què et refereixes, però en tots cas, tots dos fills només podrien ser A o B.

2)
Tot correcte.

3)
Els fills d'un home de fenotip 0 i una dona de fenotip B no poden ser de fenotip AB.
Escriu els genotips dels pares per ajudar-te. Com és 0, l'home només pot tenir un genotip (LI LI). Que la dona B sigui heterozigòtica vol dir que els seus dos al·lels són diferents, per tant el seu genotip serà LB LI.
Com poden ser doncs els fills d'aquesta parella? (Digues els possibles fenotips i genotips).

4)
Un home de fenotip A i una dona de fenotip B sí que podrien tenir un fill de fenotip 0 i un altre de fenotip AB.
Cada progenitor pot tenir dos genotips possibles (Pare: LALA/LALI, Mare: LBLB/LBLI) però només una combinació d'aquests genotips podria donar fills 0 i AB.
Digues quins són aquests genotips dels pares i escriu també els genotips que tindrien els fills 0 i AB.

5)
Correcte, no pot ser el seu fill.
Hauries de justificar la resposta escrivint els possibles genotips i encreuaments.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
"Xarxa, pirata i navegar" el camp semàntic és "internet" o "xarxes socials"?

RESPOSTA:
Un camp semàntic és una agrupació de mots que tenen un significat semblant o que es refereixen a un mateix tema.

En aquest cas, "internet" ja engloba les xarxes socials, tindria un significat superior a l'hora d'englobar-ho.
A més no hi ha, o no es parla, de "pirates" a les xarxes socials, però sí a internet.

Per tant el camp semàntic és internet (o també el mar xD).

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
¡Muy buenas! Me lío mucho a la hora de hacer el análisis sintáctico. ¿Me podéis ayudar?

RESPOSTA:
Bones! Et deixem un resum pas a pas de com fer una anàlisi morfosintàctic. A més, amb trucs per trobar els diferents complements. Ànims!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc això de català.

RESPOSTA:
Hola!! Doncs mira, dit d'una altra manera, el significat és la definició "oficial" que podem trobar als diccionaris i que per tant és comú per totes les persones que parlen una llengua i el sentit és el significat diferent que li pot donar una persona depenent del context, les circumstàncies...

Per exemple:
Tinc una tortuga (animal) = significat
Ets una tortuga (persona lenta) = sentit

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! No entenc aquest exercici.
Gràcies!

RESPOSTA:
Hola! Per fer aquest exercici has de recordar que la raó és el quocient de dos nombres, per exemple, la raó de 10 i 5 és 2 perquè 10 : 5 = 2.
En l'exercici et donen el valor de la raó i has de trobar dos nombres que dividits donin aquest valor, hi ha moltes combinacions de nombres que poden donar aquest valor, per tant hi ha més d'una solució correcta. A continuació et deixem uns exemples:

1. La raó és un nombre enter
Raó: 4

Si la raó és 4, hem de trobar dos nombres que dividits entre ells el resultat sigui 4. Per exemple:

8 i 2: ja que si fem 8:2= 4

4 i 1: ja que si fem 4:1= 4

2. La raó és una fracció
Raó: 4/3
Quan la raó és una fracció el resultat més fàcil és agafar els dos nombres que formen la fracció, en aquest cas 4 i 3. Per trobar un altre parell de nombres que tinguin com a raó aquesta fracció, agafem els dos nombres de la fracció (4 i 3) i els multipliquem pel nombre que vulguem (sempre hem de multiplicar els dos nombres de la fracció pel mateix nombre). Així, dues possibles solucions serien:

4 i 3: ja que si fem 4:3= 4/3

8 i 6: ja que si fem 8:6= 8/6 = 4/3 (en aquest cas hem multiplicat el 4 i el 3 per 2 per obtenir el 8 i el 6. En dividir el 8 i el 6 ens queda la fracció 8/6, que si la simplifiquem és igual a 4/3).

3. La raó és un nombre decimal
Raó: 0,2
Quan la raó és un nombre decimal, un dels nombres de la solució és el nombre que forma la part decimal, en aquest cas el 2. L'altre nombre de la solució és un 1 seguit de tants zeros com decimals hi hagi, en aquest cas com només hi ha un decimal hem d'afegir un zero i per tant el nombre serà 10.
Un cop tenim la primera solució (2 i 10) podem trobar més parells de nombres que tinguin com a raó 0,2 a partir d'aquesta. Per fer-ho, hem de fer el mateix que en l'exemple anterior, multiplicar o dividir els dos nombres pel nombre que vulguem.
Així, tres possibles solucions serien:

2 i 10: ja que 2 :10= 0,2

4 i 20: ja que 4 : 20= 0,2 (per trobar el 4 i el 20 hem multiplicat el 2 i el 10 de la primera solució per 2)

1 i 5: ja que 1 : 5 = 0,2 (per trobar l'1 i el 5 hem dividit el 2 i el 10 de la primera solució entre 2)

Esperem que amb aquests exemples puguis resoldre l'exercici, intenta fer-lo i demà penjarem les solucions perquè les puguis comparar amb els teus resultats. Recorda que a cada apartat et demanen dues solucions :)

SOLUCIONS
Aquí et deixem algunes de les possibles solucions de  l'exercici, en cada apartat tens tres solucions i l'explicació, tot i que en l'exercici només et demana dues solucions i no cal que posis l'explicació. Recorda que hi ha moltes possibles solucions, així que encara que les teves respostes no coincideixin amb les nostres poden estar bé! (per comprovar-ho només has de dividir els dos números i veure si et dóna la raó).

a) 3

3 i 1: ja que 3:1=3

6 i 2: ja que 6:2=3

9 i 3: ja que 9:3= 3

b) 3/2

3 i 2=, ja que 3:2= 3/2

6 i 4=, ja que 6:4= 6/4= 3/2

9 i 6: ja que 9:6= 9/6= 3/2

c) 0,5

5 i 10: ja que 5:10=0,5

10 i 20: ja que 10:20= 0,5

1 i 2: ja que 1:2= 0,5

d) 2/5

2 i 5=, ja que 2:5= 2/5

4 i 10=, ja que 4:10= 4/10= 2/5

6 i 15: ja que 6:15= 6/15= 2/5

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Em podeu explicar com es fan els exercicis del 5 al 7?
Arrels i potències.

RESPOSTA:
Hola, aquí et deixo algunes explicacions i consells per resoldre els exercicis. També t’enviarem les solucions dels exercicis 5) i 7) perquè puguis comprovar que ho has fet bé. No t’envio les solucions de l’exercici 6) perquè gairebé no hi ha passos a fer i t’estaria fent tota la feina (ha, ha, ha). Espero que et serveixi. Torna’n’s a contactar si tens qualsevol altre dubte.

5)

Per poder resoldre aquest exercici has de saber multiplicar, dividir i sumar o restar fraccions. Repassem-ho!

Multiplicació de fraccions:

Multiplicar dues fraccions és molt fàcil, només hem de multiplicar el numerador pel numerador, i el denominador pel denominador. Exemple:

34  x  52=158

Divisió de fraccions:

Per dividir dues fraccions haurem de multiplicar en creu: el numerador o “nombre de dalt” del resultat serà igual al numerador de la primera fracció multiplicat pel denominador de la segona fracció, i el denominador o “nombre de baix” del resultat serà igual al denominador de la primera pel numerador de la segona. Exemple:

34  :  52=620

Suma i resta de fraccions:

La suma i la resta de fraccions és més complicada (NO ES PODEN SUMAR NI RESTAR DIRECTAMENT COM AMB LA MULTIPLICACIÓ!). Per això et deixo un enllaç on s’explica com fer-les:

https://www.aulafacil.com/cursos/matematicas-primaria/matematicas-quinto-primaria-10-anos/suma-y-resta-de-fracciones-l7753

Per resoldre les operacions amb tres fraccions de l’exercici hauràs d’operar les dues primeres i després operar el resultat per la tercera fracció.

6)

Per resoldre els apartats a) i b) hauràs de calcular l’arrel quadrada tant del denominador com del numerador, i obtindràs una fracció resultat. Exemple:

“L’arrel quadrada de 9/16 és ¾ perquè 3 és l’arrel de 9 i 4 és l’arrel de 16”.

Per resoldre els apartats c) i b) hauràs d’aplicar la propietat de les potències que diu que una fracció elevada a un exponent equival al numerador elevat a l’exponent dividit entre el numerador elevat a l’exponent (HAS D’ELEVAR ELS DOS TERMES DE LA FRACCIÓ AL MATEIX EXPONENT). Un cop fet això, hauràs de calcular quin és el resultat, per exemple 5 elevat a 3 és igual a 5x5x5, és a dir 125.

7)

Per resoldre aquest exercici hauràs d’aplicar el que has après en els exercicis 5 i 6. Com que es tracta d’operacions combinades, HAURÀS DE SEGUIR L’ORDRE SEGÜENT:

-Primer hauràs de resoldre les operacions que hi ha dins dels parèntesis (començant per les divisions i multiplicacions i acabant amb les sumes i restes).

-Un cop hagis operat els parèntesis, continua operant les multiplicacions i divisions.

-Per últim, fes les sumes i restes que queden.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Com es fa aquest exercici?

RESPOSTA:
Com que l’exercici està en anglès, les lletres “s” de les fórmules es refereixen als costats de les figures perquè costat en anglès es diu ”side” (d’aquí ve la “s”). L’àrea de les figures es representa amb una “A”, igual que en català o castellà.

1)

a) Has de dir quina forma geomètrica té el dibuix (quadrat, rectangle, triangle, circumferència…)

b) Has d’escriure el nombre de quadrats iguals en què es divideix la figura si la partim en dues meitats iguals de dalt a baix.

c) Ha de dir quants quadrats de llarg fa un dels costats de la figura si l’hem partit en dues meitats de dalt a baix.

e) L’Àrea (A) d’aquesta figura es calcula multiplicant costat x costat (s x s), és a dir l’àrea (A) és igual al costat elevat al quadrat (s²).

Per resoldre aquest apartat has d’omplir els forats amb la informació que et donen. Si l’àrea és igual a 16 (A=16), quins dos nombres iguals has de multiplicar perquè donin 16? (16=___x___).

2)

a) Quant val cada costat de la figura (A=___x___) si sabem que l’àrea d’aquesta figura es calcula elevant 5 al quadrat (A=5²). Si l’àrea es calcula elevant 5 al quadrat, quant val l’àrea? (A=___)

b) Si sabem que l’àrea és igual a 5 al quadrat (5²). Quant mesura un costat de la figura? (___=s)

3)

Primer has de dividir el quadrat del dibuix en 9 quadrats petits igual (fes servir el regla).

a) Si l’àrea del quadrat gran es calcula multiplicant el costat per si mateix, quants quadrats petits mesura cada costat? (A=___x___). Per tant hem d’elevar el nombre de quadrats petits que mesura un costat per calcular l’àrea (A=___²). Quant valdrà l’àrea? (A=___).

b) A quant equival el nombre de quadrats petits que mesura un costat elevat al quadrat? (___=s²). Quants quadrats petits mesura un costat del quadrat gran? (___=s).

Espero que et serveixi, no dubtis en tornar a contactar-nos si tens qualsevol altre dubte.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Em podríeu explicar els diferents temps verbals de l'anglès. Encara no les tinc totes...

RESPOSTA:
Molt bones, et deixaré un resum amb una breu explicació de tots els temps verbals a l'anglès.
Però has de recordar dos tipus de conceptes:

Temps: si les accions són passades, presents o futures.
Forma:
Simple: són accions puntuals (ex. Menjo una poma - I eat an apple).
Continuous: són accions que impliquen una duració més llarga en el temps. Necessites  els gerundis (Estava menjant una poma - I was eating an apple).
Perfecte: són accions amb una duració però acabades no fa gaire o abans d'una altra acció, com els nostres temps perfectes. Necessites els participis (Havia menjat una poma - I had eaten an apple).

Amb el que més pots tenir dubtes és amb els Perfect Continuous. Són accions com les del perfecte, però volem emfatitzar la duració de l'acció, no el resultat.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Em podeu explicar com fer els exercicis 8 i 9?

RESPOSTA:
Exercici 8
a) En aquest apartat has de trobar quins són els múltiples del número 12. Els múltiples d'un nombre són els que s'obtenen en multiplicar aquest nombre per tots els nombres naturals. Per trobar els múltiples de 12 has de multiplicar el 12 x 1, 2, 3, 4, 5...
Per exemple, els múltiples de 3 són 3, 6, 9, 12, 15, 18...

b) Has de trobar els nombres que són divisors de 42, és a dir, aquells nombres que poden dividir el 42 i donen un resultat exacte. Recorda que qualsevol nombre es pot dividir entre 1 i entre ell mateix.
Per exemple, els divisors de 36 són 1, 2, 3, 4, 6, 9, 12, 18 i 36, ja que 36 es pot dividir entre tots aquests números i els resultats de les divisions són exactes.

Exercici 9
Aquest exercici es pot fer utilitzant dos mètodes diferents.

Mètode 1:
Per calcular el m.c.d, calculem els divisors dels dos números que ens donen i el resultat serà el divisor més gran que tinguin en comú.
Per exemple, 16 i 24
Div (16)= 1, 2, 4, 8 i 16
Div (24)= 1, 2, 3, 4, 6, 8, 12 i 24

m.c.d (16 i 24)= 8 --> perquè el divisor comú més gran és el 8

Per calcular el m.c.m, calculem els múltiples dels dos números que ens donen i el resultat serà el múltiple més petit que tinguin en comú.
Per exemple, 16 i 24
16= 16, 32, 48, 64...
24= 24, 48, 72...

m.c.m (16 i 24)= 48 --> perquè el múltiple comú més petit és el 48

Mètode 2:
El primer pas, tant per calcular el m.c.d com el m.c.m, és descompondre en factors els dos nombres que et donen.
Per exemple, 16 i 24:
16 | 2         24 | 2
8 | 2          12 | 2
4 | 2           6 | 2
2 | 2           3 | 3
1 | 1            1 | 1
1|                1|

16= 2·2·2·2·1= 2 ⁴·1
24= 2·2·2·3·1= 2 ³ ·3·1

El segon pas per calcular el m.c.d és agafar els factors comuns amb l'exponent més baix.

16= 2 ⁴·1
24= 2 ³ ·3·1

m.c.d (16 i 24)= 2 ³·1= 8

El segon pas per calcular el m.c.m és agafar els factors comuns i no comuns amb l'exponent més alt.

16= 2 ⁴·1
24= 2 ³ ·3·1

m.c.m (16 i 24)= 2 ⁴·3·1= 48

Et deixem un enllaç a un vídeo que explica com es calcula el m.c.d i un altre enllaç que explica el m.c.m.

Esperem que  aquestes explicacions t'ajudin a resoldre els exercicis, intenta fer-los i el dilluns penjarem les solucions perquè les puguis comparar amb els teus resultats :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Cossos geomètrics.
No entenc aquests exercicis.

RESPOSTA:
Aquí et deixo una explicació de cada problema i la seva solució per comprovar que ho hagis fet tot bé.

Primer de tot, per poder resoldre aquests problemes has de saber resoldre equacions i tenir clars els conceptes:

-Perímetre: suma de les longituds de tots els costats.

-Àrea: superfície total d’un polígon. També has de conèixer les diferents fórmules per calcular l’àrea dels polígons bàsics com el rectangle o el triangle.

23)

La base és una tercera part de l’altura del rectangle. Si suposem que l’alçada és “x”, llavors la base és igual a una tercera part de l’alçada, és a dir, x/3

Alçada= x

Base= x3

El perímetre és 16 cm, així que tots els costats del rectangle han de sumar 16 cm.

Com que el rectangle té 4 costats (2 bases iguals i 2 altures iguals), la fórmula per calcular el perímetre del rectangle seria així:

base + base + altura + altura= 16

Si substituïm la base per x/3 i l’alçada per x com hem fet abans, ens queda la següent equació per resoldre:

x+x+x/3+ x/3= 16

Si resolem aquesta equació obtindrem el valor de x (l’altura), per obtenir la base haurem de dividir aquest resultat entre 3 perquè ens han dit que la base és una tercera part de l’altura.

Solució: alçada = 6 cm    base = 2 cm

24)

Àrea rectangle= 58 cm²

Altura= 2 cm

Base= x

Per trobar la base “x” d’aquest rectangle haurem de fer servir la fórmula per calcular l’àrea del rectangle:

Àrea rectangle = base · altura

si substituïm per les dades del problema, ens queda la següent equació per resoldre:

58 = 2x

Solució: base = 29 cm

25)

El perímetre de les següents figures es calcula així:

Perímetre quadrat = costat + costat + costat + costat

Perímetre triangle isòsceles = base + costat lateral + costat lateral

Perímetre rectangle = base + base + altura + altura

Perímetre triangle equilàter = costat + costat + costat

Per resoldre l’exercici hauràs de substituir a la fórmula el perímetre de cada polígon per 120 i cada costat pel valor que et diu a cada dibuix. Un cop fet això hauràs de resoldre les equacions que obtindràs un cop hagis substituït.
Solucions:
Quadrat:
costat = 30 cm
Triangle isòsceles:
costat lateral = 48 cm      base= 24 cm
Rectangle:
alçada = 40 cm         base = 20 cm
Triangle equilàter:
costat = 40 cm

26)

Els triangles isòsceles tenen dos costats llargs iguals (longituds) i un costat diferent més curt (base). El seu perímetre es calcula amb la següent fórmula:

Perímetre triangle isòsceles = base + costat lateral + costat lateral

L’enunciat ens diu que el perímetre d’aquest triangle val 18 cm i que la base és 3 cm és curta que els costats laterals. Si considerem que els costats laterals són “x”, la base serà “x-3”, perquè és 3 cm més curta. Per resoldre el problema hauràs de substituir aquests tres valors a la fórmula per calcular el perímetre del triangle i resoldre l’equació.
Solució:
Costats laterals = 7 cm
Base= 4 cm

27)

Dades:

Perímetre rectangle = 48 cm

Amplada = 60% de la llargada

La fórmula per calcular el perímetre del rectangle és la següent:

Perímetre rectangle = llargada + llargada + amplada + amplada

Si sabem que el perímetre val 48 cm i suposem que la llargada és “x”, l’amplada serà “0,6x”, ja que aquesta és un 60% de la llargada. Per resoldre el problema hauràs de substituir aquests valors a la fórmula i resoldre l’equació.
Solució:
Llargada = 15 cm
Amplada = 9 cm

28)

Dades:

Tenim una parcel·la (terreny) quadrada

El doble del perímetre +el triple del costat - 56 = 175

Si suposem que el costat d’aquest terreny quadrat és “x”, calcularem el perímetre de la següent manera:

Perímetre= costat + costat +costat + costat

Perímetre= x+x+x+x

Perímetre= 4x

Si el perímetre és “4x”, el doble del perímetre serà “4x” multiplicat per 2, és a dir, “8x”

Si el seu costat és “x”, el triple del seu costat serà “x” multiplicat per 3, és a dir, “3x”

Per resoldre el problema haurem de substituir aquests dos valors pel doble del perímetre i el triple del costat a la fórmula i resoldre l’equació.
Solució:
Costat = 21 cm

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Sistemes d'equacions.
No entenc aquests exercicis.

RESPOSTA:
En un sistema d'equacions tenim dues equacions amb dues incògnites (x i y), per resoldre'l hem de trobar quin és el valor de x i de y.

En aquests exercicis, has de resoldre els sistemes d'equacions pel mètode de substitució que consisteix a aïllar una incògnita (x o y) d'una de les equacions i substituir-la en l'altra equació.

Hem d'intentar escollir la incògnita més fàcil d'aïllar, en el cas que en alguna de les dues equacions tinguem la x o la y sense cap nombre davant escollim aquesta. Aquí et deixem un enllaç a un vídeo on explica com resoldre aquest tipus de sistemes d'equacions.

Hi ha casos en què cap de les dues equacions té una x o una y sense cap nombre davant, en aquests casos en 'aïllar la incògnita ens queda una equació en forma de fracció. Et deixem un altre enllaç a un vídeo on s'explica el procediment per resoldre aquest tipus de sistemes.

A més, aquí tens una web on trobaràs alguns exemples resolts pas a pas.

A continuació et deixem algunes recomanacions per fer cada exercici:

Exercici 36
Aïllar la x de la 1a equació

Exercici 37
a) Ja tens la x aïllada
b) Aïllar la x de la 2a equació

Exercici 38
a) Aïllar la x de la 2a equació
b) Ja tens la x aïllada
c) Aïllar la x de la 1a equació
d) Aïllar la y de la 1a equació

Exercici 39
a) Aïllar la x o la y de la 1a equació
b) Aïllar la x o la y de la 1a equació
c) Aïllar la x de la 2a equació
d) Aïllar la x de la 1a equació

Exercici 40
a) Aïllar la x de la 2a equació
b) Resoldre els parèntesis i agrupar els valors que es puguin. Després aïllar la x de la 1a equació
c) Aïllar la x de la 2a equació
d) Resoldre els parèntesis i agrupar els valors que es puguin. Després aïllar la y de la 1a equació

Exercici 41
Aïllar x primera equació

Esperem que amb aquestes explicacions puguis resoldre els exercicis, intenta fer-los i el dilluns penjarem les solucions perquè les puguis comparar amb els teus resultats :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Hola! Teniu alguna informació sobre l'arrel quadrada?, he de fer els exercicis 6 i 7

RESPOSTA:
Hola! Per fer l'exercici 6 primer has de tenir clar que és una arrel quadrada. L'arrel quadrada d'un nombre, per exemple 9, és qualsevol nombre que multiplicat per si mateix ens dóna 9. En aquest cas com el nombre que multiplicat per si mateix que dóna 9 és el 3 (3·3=9), l'arrel quadrada de 9 és 3.
D'aquesta manera, multiplicant un nombre per si mateix, podem trobar el resultat de les arrels quadrades que són exactes. En el document que t'hem adjuntat hi ha un llistat d'unes quantes arrels d'aquest tipus. El residu de les arrels quadrades exactes és 0.
En el cas de les arrels quadrades que no són exactes (no podem trobar el resultat multiplicant un nombre per si mateix), s'ha de seguir un altre procediment per trobar la solució. En el document adjunt hi ha un exemple de com es calcula una arrel quadrada que no és exacta. A més, aquí tens un enllaç a un vídeo que explica com s'han de resoldre. Aquest tipus d'arrels quadrades sempre tenen residu.

L'exercici 7 l'has de fer com una operació combinada normal, l'única diferència és que el primer pas és resoldre les arrels quadrades. Totes les arrels que surten a l'exercici són exactes així que trobaràs el resultat al llistat que hi ha en el document adjunt. A més, en aquest document també hi ha explicat l'ordre que s'ha de seguir per resoldre les operacions combinades i la regla dels signes.

Esperem que amb aquestes explicacions puguis fer els exercicis, intenta-ho i demà penjarem els resultats (pàgines 3 i 4) perquè els puguis comparar amb els teus :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc com fer servir nombres enters per expressar valors numèrics d'afirmacions.

RESPOSTA:
Abans de res, sabem què són els nombres enters?
Són els nombres que no són fraccions ni decimals. Per exemple: 3, 270, -7, 35... Si ens demanen expressar afirmacions, et deixem algun exemple:

La Judith viu al setè pis.
El nombre sencer seria 7.
Estem a 3 graus sota 0.
El nombre sencer seria -3.
He de pagar 30 euros.
El nombre seria -30.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
No entenc aquests problemes. Podríeu explicar-me'ls?

RESPOSTA:
Hola! Per resoldre aquests problemes primer has de plantejar una equació de primer grau a partir de les dades que et donen. Per començar l'equació de primer grau el millor és que anotis totes les dades importants i tinguis clar en cada cas que et demanen, és a dir, quina és la x.

Exercici 20
Dades:

Baixada de bandera: 2,10 €

Diners que costa cada quilòmetre: 1,30 €

Total de diners que s'ha gastat: 9,90 €

x = distància que ha recorregut la Natàlia en quilòmetres (com ens pregunten quina distància ha recorregut la Natàlia aquesta serà la x)

A partir d'aquí hem de començar a plantejar l'equació. Quan ens diu baixada de bandera vol dir que faci la distància que faci, li cobraran des del principi 2,10 €. A més, cada quilòmetre que ha recorregut (x) li han cobrat 1,30 €, per tant, s'ha de multiplicar els quilòmetres que ha recorregut (x) pels diners que costa cada quilòmetre (1,30 €). Finalment sabem que el viatge li ha costat 9,90 €. Per tant, l'equació quedarà:

€ baixada de bandera + € quilòmetre x quilòmetres recorreguts (x) = total de diners gastats.

Exercici 21
Dades:

La suma dels tres nombres és 66

x= tres nombres parells consecutius

Quan ens demanen un nombre consecutiu es refereixen al següent nombre, per exemple el nombre consecutiu de l'1 és el 2. En una equació per referir-nos a un nombre consecutiu escrivim x+1, ja que en sumar-li un 1 a qualsevol nombre, ens donarà el seu consecutiu. En aquest cas, a més de dir-te que són consecutiu, et diuen que són parells, per tant en comptes de sumar-li un 1, se li haurà de sumar un 2, ja que els nombres parells van cada dos. Així que la manera d'escriure els tres nombres en l'equació és la següent:

1r nombre: x

2n nombre: x + 2

3r nombre: x + 4 (en ser el segon nombre consecutiu se li ha de sumar dos cops 2, 2+2=4)

La suma d'aquests tres nombres dóna 66, per tant l'equació queda:

1r nombre + 2n nombre + 3r nombre = 66

Un cop resolguis l'equació trobaràs x, és a dir, el 1r nombre. Per trobar el 2n nombre li hauràs de sumar 2 a x i per trobar el 3r li hauràs de sumar 4.

Exercici 22
Dades:

Totals diners guanyats: 3.300 €

x= diners que ha guanyat en Carles

x + 200 = diners que ha guanyat en Marc (com sabem que en Carles ha guanyat 200 € menys que en Marc, en Marc haurà guanyat la quantitat de diners d'en Carles, x, més 200 €)

x - 200= diners que ha guanyat la Sandra (La Sandra ha guanyat 200 € menys que el Carles)

En aquest cas l'equació quedarà:
diners Carles + diners Marc + diners Sandra = diners guanyats
Quan resolguis l'equació i trobis la x, et passarà com en el problema anterior, la x són els diners que ha guanyat el Carles. Per trobar els diners que ha guanyat el Marc hauràs de sumar-li 200 a la x i per trobar els de la Sandra restar-li 200 a la x.

Esperem que amb aquestes explicacions puguis resoldre els problemes, intenta fer-los i demà penjarem les solucions perquè les puguis comparar amb els teus resultats :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
¿Tenéis algún resumen del Lazarillo de Tormes?

RESPOSTA:
Hola! Te adjuntamos un resumen que puede ayudarte:

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Nombres enters. Exercicis 1 i 2.

RESPOSTA:
Hola! T'adjuntem un document que explica com es fan els exercicis, esperem que et sigui d'ajuda :)

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
¿Me podéis ayudar a resumir esto? Gracias.

RESPOSTA:
Adjuntem un recurs útil a l'hora de resumir un text. Esperem que us serveixi!

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Tengo la duda de cómo empezar y resolver esta ficha de inecuaciones de primer grado y de segundo grado. Aquí  tienes la ficha que me han enviado para hacer. Espero que me ayudéis en esto. Gracias.

RESPOSTA:
Tant les inequacions de primer com les de segon grau s'han de resoldre com si fossin equacions normals, com si els símbols "< "i ">" fossin "=", però els resultats s'han d'expressar en forma d'interval. En el cas que hi hagin parèntesis, primer haurem d'operar i fer-los desaparèixer.

En el cas de les de primer grau haurem de passar totes les "x" a un costat i tots els nombres sense "x" a l'altre costat. Recorda que a l'últim pas quan passem a dividir el nombre que acompanya la "x" hem d'invertir els símbols "<" o ">" en cas que aquest nombre sigui negatiu.

En el cas de les de segon grau primer haurem de passar tots els termes a un costat i operar-los. Un cop hem agrupat tots els termes, apliquem la fórmula de les equacions de segon grau. Finalment, un cop hem obtingut els resultats de l'equació de segon grau, formem tres intervals: de menys infinit al resultat més petit, del resultat més petit al resultat més gran, i del resultat més gran al més infinit. Per comprovar quins d'aquests tres intervals són resultats reals, haurem d'escollir un nombre que es trobi dins de cada un dels intervals i substituir-lo perla "x" a la inequació. Si la igualtat es compleix, aquell interval és resultat, en el cas contrari no ho és.

No dubtis en tornar a preguntar si tens algun dubte més, tot seguit t'enviaré els resultats perquè puguis comprovar que ho has fet bé.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
¿Cómo puedo hacer la foto matemática?

RESPOSTA:
L'activitat que has de realitzar consta en observar al teu voltant i identificar algun objecte de casa que tingui alguna relació amb les matemàtiques. Un exemple molt clar seria fer una fotografia d'un objecte que tingui forma geomètrica, o fer una fotografia d'algun element continu (com per exemple, rajoles, baranes...).

Un cop hagis fet la fotografia li has de posar títol amb una petita frase. Recorda que el títol ha de resumir en una o dues paraules la fotografia.

A continuació adjunto un PDF amb tres fotografies que penso que et poden ajudar per inspirar-te.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Portes lògiques (circuits elèctrics)

RESPOSTA:
Bones, et deixem un esquema amb els 7 tipus de portes lògiques perquè te les miris.

Recorda que quan has d'analitzar un circuit elèctric hauràs de fer la taula de la veritat.
Com es fa?
Has d'introduir totes les entrades del circuit (A, B, C...) i també totes les sortides (R, S, T...).
Has de tenir en compte quin tipus de porta lògica és cada sortida, ja que les combinacions donaran diferents respostes al circuit.
Un cop fet la taula de la veritat podràs saber quines combinacions d'entrades posen en marxa el circuit.
Et deixem un exemple senzill a l'enllaç:
https://padlet-uploads.storage.googleapis.com/475131382/417abf81b61d8c34aa5c7e79a68334b3/Taula_veritat.pdf

Si tens més dubtes fes-nos-h o saber.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Formulació química
RESPOSTA:
Aquí et deixo un arxiu amb apunts de formulació i un enllaç on trobaràs exercicis resolts perquè puguis practicar. Et recomano que vagis per parts, ja que el tema de formulació és bastant extens, és a dir, comença mirant els apunts  dels compostos binaris més senzills (hidrurs, òxids o sals binàries com clorurs, fluorurs...) i després intenta resoldre problemes de formulació d'aquests compostos. Un cop els dominis, comença a mirar els apunts de compostos més complexos com hidròxids o àcids oxoàcids i després intenta fer exercicis d'aquests compostos.  Si tens qualsevol altre dubte més específic, no dubtis en tornar a preguntar.
Enllaç amb exercicis:
https://www.iesalandalus.com/joomla3/index.php?option=com_content&task=view&id=76&Itemid=85
Apunts formulació:

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
People is o people are?

RESPOSTA:
People sempre és plural.
No es tradueix com "gent" sinó com "persones".

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
En la oración:
"Para los jóvenes lo más importante son los amigos"
¿qué complemento es "los amigos"?

RESPOSTA:
- Como en todos los análisis sintácticos empezamos buscando el verbo --> son
- Una vez tenemos el verbo buscamos el sujeto. El sujeto nos lo encontraremos si cambiamos el verbo de número o persona, puesto que el sujeto tendrá que cambiar forzosamente --> Para los jóvenes lo más importante es los amigos.
- El elemento que chirría y que ha de cambiar es el sujeto: Para los jóvenes lo más importante es su mejor amigo.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Si una persona de 55 kg puja en una superficie de 0,5 m 2  , quina serà la pressió que exerceix sobre aquesta superfície?

RESPOSTA:

Primer de tot, hauràs de calcular la força que exerceix la persona sobre la superfície, que serà igual al seu pes (P=MG=55 X 9,8= 539 N). (N= Newton, també pots multiplicar 55 X 10, això depèn del que utilitzi el/la professor/a).
Una vegada calculat el pes divideixes per la superfície (Pressió= P/S= 539/0,5=1078 Pa) Pa= Pascals.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Com s'anomenaven les persones que estaven al servei d'un rei durant el Feudalisme?

RESPOSTA:
Tots els nobles que juraven lleialtat a un rei, o un altre noble, s'anomenaven vassalls. Aquest li juraven ajuda militar al seu senyor feudal.

# data[].attributes.body
PREGUNTA:
Com puc fer aquesta operació?

2(x + 2) = 13x - (x-4)

RESPOSTA:
2(x+2) = 13x - (x-4)
2x + 4 = 13x -x + 4
2x - 13x + x =  4 - 4
-10x =  0
x =0