# data[].attributes.body
התגבש אצלי רצון גדול לשים דגש על התלמידים בסיכון מתוך תחושה שהרבה פעמים אני יכולה להיות המבוגר האחראי והמסייע. התפקיד שלנו כמחנכות שולח כל הזמן זרועות נוספות והזרוע הזו של איתור התלמידים בסיכון והעשייה המשמעותית לגביהם- יכולה להיות מצילת חיים.

# data[].attributes.body
המורה הופך להיות מעין הורה בבית הספר.
ככל שיש יותר אמון ושיתוף פעולה בין ההורה ולמורה וכמובן לתלמיד ישנה התקדמות. המעטפת הינה כלי נחוץ בעולמו של הילד. הוא זקוק לה לצמיחה ביטחון ועוד.

# data[].attributes.headline
גילה וולפסון

# data[].attributes.subject
גילה וולפסון

# data[].attributes.body
אני חושבת שבפרק הזה הדגישו לי כמה חשוב הקשר בין בית הספר עם ההורים (המשולש הזה) הוא מאוד חשוב לקידום וחיזוק הילד.

# data[].attributes.body
תפקיד רכז ההכלה לא היה ברור לגורמים שונים שקשורים אליו , לא ברור לרכזים עצמם למפקחים ולמנהלים ובסוף למורים

המפתח לפענוח מהות התפקיד היא שהרכז יבין בעצמו מהות התפקיד
מפרק זה יצאתי שחשוב לי כרכזת הכלה להיות אחד הקדקודים להעביר לצוות חשיבות השותפות החיובית של ההורים והקניית המיומנויות לתלמידים שלנו להתמודד בסיטואציות חדשות , הדיאלוג ויצירת קשר טוב עם ההורים הוא מפתח חזק , היכולת לראות שהילד הוא חלק מקהילה שיכולה לסייע לו , חשוב מאוד גיוס ההורים ומעורבותם החיובית

# data[].attributes.body
בפרק זה התחזקה בי המודעות של דיאלוג ויצירת קשר עם ההורים. השיתוף הוא חשוב והכרחי. ההורים הם הסביבה האקולוגית של הילד, גם הם נמצאים בסיכון וצריך לתת להם מקום, הקשבה, הכלה על מנת לגייס אותם לתהליך. חשוב שיהיה קשר בין כל המסגרות השונות ושכולם ידברו באותה השפה. אסור לוותר על הילד, אנחנו העוגן שלו, עלינו להאמין בו, לתת לו תחושה, שהוא בעל ערך, שייך, שווה ובכך אנו נותנים לו חלון הזדמנות לחיים.

# data[].attributes.headline
  יעקב רודיק

# data[].attributes.subject
  יעקב רודיק

# data[].attributes.body
בפרק זה התבהר לי יותר המשמעות וחשיבות  הקשר בין  בית הספר לבית.
ככל שיהיה יותר קשר משמעותי כך תהיה לילד יותר קרקע טובה לצמיחה .הילד הוא מכלול ושני המכלולים הכי משמעותיים לו הם הבית ובית הספר ,שם הוא נמצא ברוב שעות היום , כאשר תהיה הלימה ושיתוף פעולה בין שניהם - תהיה ברכה גדולה!

# data[].attributes.body
כמי שמאוד מאמינה בקשר עם ההורים וחושבת שהם חלק בלתי נפרד מהעבודה מול התלמיד התחזקה אצלי ההבנה כמה חשוב לראות את התלמיד כחלק מקהילה וכמה עליי כרכזת השתלבות וכמחנכת לקדם את הנושא הזה בבית ספרי. כמה חשוב לגייס את ההורים ממקום אמפטי ולא שופט ולהבין את המקום שבו הם נמצאים. התחברתי מאוד לגישת הדיאלוג המשתף.

# data[].attributes.body
בפרק זה הודגש את החשיבות של מעורבות הקהילה/הורים/צוות בין מקצועי במתן מענה לילדים בסיכון. פעמים המעורבות הזאת לא רק חשובה אלא הכרחית שכן ע"מ לתת מענה לילד בסיכון צוות ביה"ס לא מספיק. הילד מגיע וחוזר לאן שהוא ויש לבחון ולמצות הקשיים והפתרונות ברמה הגלובלית של הילד בכדי שהם יהיו רלוונטיים ויענו על האתגרים של הילד.

# data[].attributes.body
נקודה חשובה שהתחדדה לי בסיום הפרק הזה הוא המשמעות של שיתוף ההורים בתהליך העבודה עם אוכלוסיה בסיכון. ברגע שאנחנו רואים את התלמיד כחלק מקהילה משמעותית המעצבת את דמותו אנחנו מבינים שהקשר הוא משמעותי ובלתי ניתן להתעלם ממנו.

# data[].attributes.body
אני חושבת שהתחדד לי בפרק הזה את החשיבות של הקשר עם ההורים, ההבנה שלהם האמפתיה אליהם והגיוס שלהם על מנת שיבינו את תפקידם בחיי הילדים וההשפעה שלהם על ילדיהם.

# data[].attributes.headline
גילה וולפסון

# data[].attributes.subject
גילה וולפסון

# data[].attributes.body
היכולת הזאת לראות את הילד כחלק מהקהילה וכיצד הקהילה יכולה לעזור לבית הספר זה לא פשוט. הנושא לא פשוט כשהאוכלוסייה במצב סוציאו אקונומי נמוך וכנל גם בגבוה. קשה לרתום ארגונים או אנשים שיכולים לשפיע מאוד ולהפוך את החוויה של בית הספר לאחרת.

# data[].attributes.headline
בפרק זה התחדדה אצלי התובנה, שיתוף ההורים!!! פעמים רבות אני אומרת לעצמי, טוב אעבוד רק עם הילד, הוריו ויתרו עליו נניח להם. חשיבה זו, היום לאחר לימוד פרק זה בעיניי היא שגויה, אל לנו לוותר במהרה, ובעיקר לזכור כי ההורים הם הסביבה האקולוגית, לא די בביקורי הבית שאני עורכת כדי להכיר את הסביבה אלא עליי להתמיד ולהשקיע בהכנסת הסביבה אל כתלי בית הספר. אזכור תמיד את הדיאלוג המשתף ואת מרכיביו ובעיקר ההבנה, כי גם הורי הילד בסיכון והמשמעויות של הדבר.

# data[].attributes.subject
בפרק זה התחדדה אצלי התובנה, שיתוף ההורים!!! פעמים רבות אני אומרת לעצמי, טוב אעבוד רק עם הילד, הוריו ויתרו עליו נניח להם. חשיבה זו, היום לאחר לימוד פרק זה בעיניי היא שגויה, אל לנו לוותר במהרה, ובעיקר לזכור כי ההורים הם הסביבה האקולוגית, לא די בביקורי הבית שאני עורכת כדי להכיר את הסביבה אלא עליי להתמיד ולהשקיע בהכנסת הסביבה אל כתלי בית הספר. אזכור תמיד את הדיאלוג המשתף ואת מרכיביו ובעיקר ההבנה, כי גם הורי הילד בסיכון והמשמעויות של הדבר.

# data[].attributes.body
שמרית קורצי

# data[].attributes.headline
אני חושבת שאחד הדברים החשובים ביותר בבית ספר כמו שלנו, שבו מרבית התלמידים מגיעים משכבות סוציואקונומיות נמוכות מאד, הוא היכולת לחזק את בטחונם של התלמידים. אחת הדרכים המרכזיות מבחינתי הוא חיזוק תחושת השייכות לקהילה והעצמת הזהות האינדיבידואלית של כל אחת ואחד. המסר מועבר באופן ברור גם להורים במהלך הקשר הרציף איתם. 

# data[].attributes.subject
אני חושבת שאחד הדברים החשובים ביותר בבית ספר כמו שלנו, שבו מרבית התלמידים מגיעים משכבות סוציואקונומיות נמוכות מאד, הוא היכולת לחזק את בטחונם של התלמידים. אחת הדרכים המרכזיות מבחינתי הוא חיזוק תחושת השייכות לקהילה והעצמת הזהות האינדיבידואלית של כל אחת ואחד. המסר מועבר באופן ברור גם להורים במהלך הקשר הרציף איתם. 

# data[].attributes.body
צילה דימנטשטין

# data[].attributes.headline
אחד הדברים שאני מאמינה בהם הוא הקשר בין המורה וההורים והקהילה. אני חושבת שככל שנשכיל לראות את הילד בראייה הוליסטית ולראות את הקשר בין המסגרת החינוכית, המשפחתית והקהילה זה יסייע לנו לבין ולראות את הילד בעיניים חיוביות וליצור עבורו את המענה המתאים לו מתוך אמפטיה . לעיתים קיים קושי להביא את ההורים לשתף פעולה ולכן גם כאן לעיתים צריך להבין מה מניע אותם. 

# data[].attributes.subject
אחד הדברים שאני מאמינה בהם הוא הקשר בין המורה וההורים והקהילה. אני חושבת שככל שנשכיל לראות את הילד בראייה הוליסטית ולראות את הקשר בין המסגרת החינוכית, המשפחתית והקהילה זה יסייע לנו לבין ולראות את הילד בעיניים חיוביות וליצור עבורו את המענה המתאים לו מתוך אמפטיה . לעיתים קיים קושי להביא את ההורים לשתף פעולה ולכן גם כאן לעיתים צריך להבין מה מניע אותם. 

# data[].attributes.body
חשוב לנו ליצור הזדמנויות למענים חברתיים ורגשיים. עלינו לראות את הילד בצורה הוליסטית חינוכית, משפחתית וקהילתית. ככל שתהייה שפה משותפת בין כל הגורמים תמיכה משותפת, כך הילד יגדל עם תחושת שייכות, וביטחון. ככל שהילד ירגיש שנעשים בשבילו הוא יסלול את האני עצמי שלו ואולי ישבור תקרות זכוכית.

# data[].attributes.body
בימים אלו ובכלל אני חושבת שיש צורך עצום ברגישות והתאמה תרבותית -המענים צריכים להיות מותאמים לאוכלוסייה לא רק מבחינת הצרכים הספציפיים, אלא גם מבחינת התרבות והערכים של הקהילות.
המצב הנוכחי החדש מלמד אותנו להיות שם עבור התלמידים, לתת להם מענה לפי הצרכים הספציפים שלהם ולנסות לגלות אמפטיה ורגישות כמה שיותר

# data[].attributes.body
רווחה חינוכית הכרחית וחשובה על מנת לקיים מערכת הוליסטית רצופה הנותנת מענה על ידי הנגשה, התאמה תרבותית, העצמה, שנוי מציאות פדגוגית טיפולית ואחריות רשותית. ביצוע והטמעה של אותן תוכניות לתלמידים בסיכון יביא למיסוד עוגנים והרחבת השפעתם בקהילה. הרווחה החינוכית מעצבת מחדש את היחסים בין הקהילה למוסדות החינוך והרווחה, מחברת וקושרת אותם לזה באמצעות שפה משותפת ומענים משולבים.

השאלה המרכזית שעולה היא כיצד בונים שותפות שכזאת שתביא לשינוי כולל ולא למענה נקודתי וכיצד נביא לאחריות משותפת של האנשים, הקהילה והכלכלה?

# data[].attributes.headline
מיכל שטיינברג

# data[].attributes.subject
מיכל שטיינברג

# data[].attributes.body
יש ילדים שאין להם לאן ללכת בתום יום הלימודים. שמחתי לשמוע על שתי התוכניות שנותנות פיתרון לילדים בסיכון- בתוך המסגרת הלימודית ולאחר שעות הלימודים.
אולם, בתקופת המציאות שאנו חיים היום, אני לא יכולה שלא להיות מוטרדת מהמחשבה- מה קורה עם הילדים האלה עכשיו? איפה הם נמצאים כל היום? האם הם מסתובבים ברחובות? האם ההורים שלהם מצליחים להכיל אותם בבתים?

# data[].attributes.body
רווחה חינוכית היא יותר שליחות מאשר משלח יד. היא מבטאת מחויבות לאוכלוסיות המוחלשות, המצויות בתחתית הסולם הסוציואקונומי שחייהם הוא מאבק מתמיד לא רק על פרנסה אלא גם על כבוד ומעל הכל על תקווה. לכן, הסוד לגבי עיסוק מוצלח בה הוא התבוננות פנימית, היכולת למקם את עצמך ולהיות מחוברת למה שיכול להוביל לשינוי.
מהות העבודה היא ליצור הזדמנויות עבור ילדים בני נוער ומשפחות לפרוץ חומות או מעגלים חסומים בחייהם, כלי העבודה המרכזי שעומד לרשותנו הוא בסופו של דבר אנחנו עצמנו, והסיפור של אלה שעבורם אנו פועלים אינו נפרד מזה שלנו.

# data[].attributes.headline
סיהאם אבו שנדי

# data[].attributes.subject
סיהאם אבו שנדי

# data[].attributes.body
חיזוק מערכת היחסים והקשים בין ההורים לצוות החינוכי עם סיוע בהתמודדות עם קונפליקטים ובניית שותפות חינוכית מאוד חשובה ותורמת לתלמידים בסיכון. כמו כן הכרת אוכלוסיית היעד והתאמת הגורמים השונים (הרחבת המעגלים) ויצירת השיתופיות המעצימות, התאמת התכנים והמענים לתלמידים בסיכון עם יצירת מחויבות קהילתית מאוד משפיעה על אוכלוסיית היעד. תלמידים אלה הם באחריותינו כולנו ולא שייכים רק לגורם או צד אחד, אלה כל מי שסובב אותם.

# data[].attributes.headline
לסיכום הפרק: אתם מתבקשים לכתוב רפלקציה קצרה לסיכום הפרק.כתבו פסקה: מה התחדש לכם לאורך שלבי הפרק ומה תיקחו אתכם ככלי עבודה. תוכלו להוסיף תובנות, מחשבות וחוויות.תודה על שיתוף הפעולה.

# data[].attributes.subject
לסיכום הפרק: אתם מתבקשים לכתוב רפלקציה קצרה לסיכום הפרק.כתבו פסקה: מה התחדש לכם לאורך שלבי הפרק ומה תיקחו אתכם ככלי עבודה. תוכלו להוסיף תובנות, מחשבות וחוויות.תודה על שיתוף הפעולה.

# data[].attributes.headline
סיכום הפרק - סמדר כהן נאות אשקלון 

# data[].attributes.subject
סיכום הפרק - סמדר כהן נאות אשקלון 

# data[].attributes.body
אחד הדברים המשמעותיים שאני לוקחת היא בניית תכנית התערבות שמגיעה לאחר מיפוי לימודי , חברתי ורגשי.
כמובן עם שימת דגש לראיה הולסטית ושיתוף גורמים חינוכיים שונים , מטפלים והורים .
לסיכום, תכנית ההתערבות מהווה את המסגרת המארגנת של העבודה החינוכית-טיפולית. היא מתבססת על כך שאנו מתייחסים אל הנער כשלם
ואל הטיפול בו כמכלול שכל אחד מהמרכיבים שבו משתלב עם היתר ליצירת תהליך מקדם שיטתי ודינמי. מהותה של ההתערבות אינה לומר לנערים
מה הם צריכים או מה הם לא מבינים נכון או לא עושים בסדר, אלא לפתוח עבורם אפשרויות וחלופות. זאת באמצעות קשר חם, תמיכה, אמון ומגוון של כלים ומיומנויות בתחומי הליבה השונים; להתפתח ברמה האישית – מי הם ומה היכולות שלהם, וברמה החברתית – קשר משפחתי וחברתי, תחושת השתייכות, לקיחת אחריות על המתרחש בחייהם ובסביבתם.