# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 10

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 8

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 7

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 6.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 5

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки ориентирования. Занятие 4

# data[].attributes.body
Заняття 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КСО Хорошево

# data[].attributes.attachment_link.title
Обучение спортивному ориентированию.  Занятие 2

# data[].attributes.attachment_link.title
Легенди контрольних пунктів - ISCD 2018_ukr

# data[].attributes.headline
Практичні вправи

# data[].attributes.subject
Практичні вправи

# data[].attributes.body
Виконайте завдання, з метою вивчення та повторення знань

# data[].attributes.attachment_link.title
знаки топографічних карт

# data[].attributes.headline
Презентація "Умовні знаки карт"

# data[].attributes.subject
Презентація "Умовні знаки карт"

# data[].attributes.attachment_link.title
Умовні знаки карт

# data[].attributes.headline
Згадуємо правила читання легенд спортивних карт

# data[].attributes.subject
Згадуємо правила читання легенд спортивних карт

# data[].attributes.attachment_link.title
Легенди спортивних карт

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНАКИ ДЛЯ КАРТ-2

# data[].attributes.headline
Пам'ятка орієнтувальнику

# data[].attributes.subject
Пам'ятка орієнтувальнику

# data[].attributes.attachment_link.title
брашура-пам'ятка орієнтувальника

# data[].attributes.headline
Спуск по схилу

# data[].attributes.subject
Спуск по схилу

# data[].attributes.body
готуємося до змагань 17.04.21

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Спуск по схилу

# data[].attributes.headline
Підйом по схилу

# data[].attributes.subject
Підйом по схилу

# data[].attributes.body
готуємося до змагань 17.04.21

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Підйом по схилу

# data[].attributes.headline
Треверс схилу

# data[].attributes.subject
Треверс схилу

# data[].attributes.body
готуємося до змагань 17.04.21

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Траверс схилом

# data[].attributes.attachment_link.title
Туристские узлы (Учебный фильм)

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
22.01.2021 переглядаємо відео та намагаємося виконати вправи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління освіти і науки

# data[].attributes.attachment_link.title
Вправи на розвиток координації. 9-11 класи

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
21.01.2021 переглядаємо відео та намагаємося виконати вправи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Одеський НВК 13

# data[].attributes.attachment_link.title
Вправи на розвиток та координацію рухів

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
20.01.2021 переглядаємо відео, вивчаємо вправи, тренуємося

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Євген Володимирович

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистанційне навчання на уроці фізичної культури. Основна активність. РОЗВИТОК  КООРДИНАЦІЇ РУХІВ.

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
18.01.2021 переглядаємо відео, вивчаємо вправи, тренуємося

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
13/01/2021 переглядаємо відео вивчаємо та виконуємо рухи

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗАГАЛЬНО-РОЗВИВАЮЧІ (ЗРВ) ВПРАВИ З РУШНИКОМ

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
13/01/2021 переглядаємо відео вивчаємо та виконуємо рухи

# data[].attributes.attachment_link.title
Динамічні загально-розвиваючі вправи / тренуємо витривалість

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.subject
Вправи на розвиток навичок для участі у змаганнях з пішохідного туризму (ПТ)

# data[].attributes.body
Встановити послідовність вправ при розминці

# data[].attributes.attachment_link.title
Разминка на уроке физической культуры 

# data[].attributes.attachment_link.description
Установите последовательность упражнений, при грамотной разминке.

# data[].attributes.headline
Вправи на витривалість

# data[].attributes.subject
Вправи на витривалість

# data[].attributes.body
11.01.2021 переглядаємо відео вивчаємо рухи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наташа Пугач

# data[].attributes.attachment_link.title
Комплекс вправ для розвитку загальної витривалості

# data[].attributes.headline
Вправи на витривалість

# data[].attributes.subject
Вправи на витривалість

# data[].attributes.body
11.01.2021 переглядаємо відео вивчаємо рухи виконуємо у вільний час

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наташа Пугач

# data[].attributes.attachment_link.title
Комплекс стрибків на скакалці

# data[].attributes.headline
Загальна та спеціальна підготовка туристів

# data[].attributes.subject
Загальна та спеціальна підготовка туристів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Тема 3. Загальна та спеціальна підготовка туристів

Лекція № 3
Тема 3. Загальна та спеціальна
підготовка туристів
Дисципліна: спортивно-оздоровчий туризм

2. План лекції №3

1. Загальна та спеціальна підготовка туристів.
2. Загальна фізична підготовка туристів.
3. Методика оцінки фізичного здоров'я туриста. Тести для оцінки рівня
тренованості та фізичного розвитку.
4. Спеціальна фізична підготовка туристів. Зміст та підбір вправ відповідно до
умов походу.
5. Вимоги до загальної та спеціальної фізичної підготовки туриста для
підготовки до спортивних туристських походів.
6. Загальні спортивні нормативи та їх особливості для різних видів туризму.
Карта самоконтролю.
7. Технічна підготовка туристів.
8. Географічна підготовка. Значення географічних знань при підготовці,
проведенні та звітування про проходження маршруту. Основні елементи
місцевості.
9. Топографічна підготовка. Значення топографії і орієнтування для туристів.
Карти, що використовуються у спортивному туризмі. Карта, план, схема,
кроки місцевості, основні умовні позначення. Математичні елементи карти.
Зображення рельєфу на картах. Робота з картою. Читання карти та складання
схеми маршруту.

3. Туристська підготовка

* являє собою процес формування системи знань, умінь, навичок,
необхідних для успішного, ефективного та безпечного
проведення туристських заходів (походів і змагань).
* За своєю суттю в туризмі це процес підвищення рівня
кваліфікації туристів, їх підготовленості до організації та
проведення різних форм рекреаційних та спортивних
туристських заходів, починаючи від оздоровчих походів і
змагань, закінчуючи спортивними походами і змаганнями з
виду спорту "туристично-прикладне багатоборство".

Підготовка по суміжним
областям знань
Загальна
Підготовка по
нормативним основам
туризму
Організаційна
Види туристської
підготовки
Топографічна
Технічна
Тактична
Спеціальна
Психологічна
Забезпечення безпеки
Фізична
Інтегральна

5. Види туристської підготовки

це процес формування знань з
дисциплін, необхідним у
туристської діяльності. Сюди
віднесемо освіта в галузі екології та
охорони навколишнього
середовища, географії, історії,
культури рідного краю та інших
районів проведення походів.
передбачає з одного боку
формування у туриста системи
спеціальних знань, з іншого боку
спеціальна підготовка спрямована
на формування комплексу
практичних умінь і навичок у
різних областях туристської
діяльності.
* загальнотуристична
(теоретична
підготовка)
* спеціальна

6. Загальна фізична підготовка

* передбачає різнобічний розвиток фізичних здібностей і
зміцнення здоров'я; розвиток функціональних
можливостей організму як основи спеціальної
працездатності і покращення перебігу відновлювальних
процесів.
До загальної фізичної підготовки туристів входить ранкова зарядка, заняття
спортом, тренування під час здійснення походів вихідного дня, гартування
організму. Тренування проводять як у спортивному залі, так і на місцевості.
Обов'язково включають такий комплекс вправ: перекладина, присідання на
одній нозі, підтягування (чоловіки), віджимання (жінки), крос 3 км (чол.), 1 км
(ж), лижі 10 км (Ч), 3 км (ж). Дихальну мускулатуру укріплює біг-крос по
пересіченій місцевості. Вміння плавати в одязі - обов'язкова вимога для всіх
спортсменів-туристів з усіх видів туризму.

* Для перевірки фізичної підготовленості до подорожі 13 категорії складності рекомендується користуватися
наступними контрольними нормативами:

8. Спеціальна фізична підготовка туристів

* Спеціальна фізична підготовка - вид фізичного виховання, обумовлений
особливостями обраного виду туризму. Вона необхідна тим, хто готується
до складних подорожей, особливо гірських, лижних чи водних. Вправи
залежать від передбаченого маршруту.
Виховання витривалості
Вправи для виховання сили
Основні засоби виховання
спритності
Виховання швидкості
Виховання гнучкості

9. Спеціальна фізична підготовка туристів

Якщо намічено похід на байдарках, то в ранкову зарядку включають
повільні і швидкі нахили тулуба з різних положень, підйом і опускання ніг
лежачи, віджимання, вправи, що імітують веслування.
Якщо йде підготовка до лижної подорожі, то в зарядку вводять тривалий
біг, ходьбу, що імітує лижні ходи, вправи для нарощування сили рук,
черевного преса, для розвитку рухливості в тазостегновому і плечовому
суглобах.
Для гірської подорожі доцільно відпрацьовувати стрибки по купинах
(каменях), рівновагу з вантажем на колоді, ходьбу на повній ступні по крутих
схилах, стрибки в глибину з приземленням на похилий піщаний схил,
"скелелазіння" зі страховкою.
Для всіх туристів корисні вправи, що готують плечовий пояс до перенесення
важких рюкзаків. Необхідні спільні заняття учасників намічуваної подорожі. Вони
згуртовують колектив, виробляють почуття "сходженості" між членами групи.

10. Загальні спортивні нормативи та їх особливості для різних видів туризму

* Туристи повинні пройти курси загальної фізичної
підготовки(здати нормативи);
* Окремі нормативи по видам туризму;
* Технічна підготовка відповідно до засобу
пересування в подорожі;
* Географічна підготовка;
* Карта самоконтролю (сон, настрій, апетит -
записує турист)
* Підготовка психолого-фізіологічна.

11. Технічна підготовка туристів

* оволодіння технікою пересувань і
подолання природних перешкод у
різних видах туризму.
Формування ЗУН з
техніки туристської
страховки
Орієнтування на
місцевості
Організація
табору

12. Географічна підготовка

* Географічна підготовка туриста засвоєння комплексу
теоретичних знань із фізичної
географії (у т. ч. із геоморфології,
гляціології, кліматології) і
економічної географії.
Географічна підготовка визначає міру зв'язку туриста з оточуючим
середовищем території (або акваторії) в межах якої здійснюється
подорож. Цей зв'язок проявляється в декількох аспектах:
1. Правильний
вибір району
подорожі, сезону і
строків проведення
подорожі;
2. Грамотна розробка
оптимальної нитки і
нанесення його на
карту;
3. Успішне проходження
вибраного маршруту з
вмінням позиціюватись на
місцевості і безпомилково
користуватись картою,
компасом та іншими
засобами орієнтування

13. Топографічна підготовка

Передбачає :
формування знань, умінь, навичок за
елементами топографії
вміння читати карту
здійснення вимірювань по карті
орієнтування на маршруті походу і на дистанціях
змагань
оволодіння відповідними приладами та
інструментами
* теоретична та практична підготовка,оволодіння
якою забезпечує вибір туристом району мандрівки,
розроблення маршруту, краєзнавчу діяльність.

14. Орієнтування на місцевості

* сукупність дій, спрямованих на визначення місця свого
перебування відносно навколишніх об'єктів чи певних
орієнтирів, сторін світу. Орієнтування передбачає також
уміння швидко і точно запам'ятовувати незнайому
місцевість, упевнено рухатись наміченим маршрутом, а
в разі необхідності відшукувати зворотний шлях.

15. Орієнтири

* Точкові орієнтири - об'єкти, що зображуються на
топографічних картах позамасштабними умовними
позначеннями, а на місцевості локалізуються у
вигляді точки (окремі вершини, пункти геодезичної
мережі, домінантні споруди, вежі тощо).
* Лінійні орієнтири - об'єкти, що мають
значну довжину і зображуються на карті
лінійними позначеннями (річки, канали,
шляхи сполучення, лінії зв'язку та
електропередач, лісові просіки, яри та
урвища, берегова лінія тощо).
* Площинні орієнтири - об'єкти, що мають
чітко окреслені контури і займають значну
площу (озера, болота, лісові галявини,
ділянки сільськогосподарських угідь,
населені пункти тощо).

16. Карти, що використовуються у спортивному туризмі

* Для тренувальних походів туристи карти
масштабу 1:15000, які складені для
змагань з туристичного орієнтування.
* Для спортивних карт використовують
масштаби 1:15 000 і 1:10 000, (в одному
сантиметрі 150 або 100 метрів).
* Іноді використовуються більш великі
масштаби (паркове орієнтування).
* Значно рідше використовується масштаб
1:20 000.

17. Умовні знаки в картах для спортивного туризму

19. Література до лекції

1. Аппенянскій А.І. Фізичне тренування в туризмі. - М., 1989.
2. Байковскій Ю.В. Основи спортивного тренування в гірських видах
спорту-М .1996
3. Булашев А.Я. Спортивный туризм. Учебник. - Харьков: ХГАФК, 2004. -
388 с.
4. Пангелов Б.П. Організація і проведення туристсько-краєзнавчих
подорожей: навч. посіб / Б.П.Пангелов. - К.: Академвидав, 2010. - 245 с.:
іл
5. Туризм і спортивне орієнтування / Підручник для інститутів і технікумів
фізичної культури. - Авт.-сост, В.І. Ганопольский. М: ФиС, 1987. - 240с.
6. Федотов Ю.М., Востоков І.Є. Спортивно-оздоровчий туризм: Підручник /
За заг. Ред. Ю.Н. Федотова. - М.: Радянський спорт, 2002. - 364с.
7. Філіпов З.І. Спортивний туризм. Організація і методика спортивнотуристичної роботи: навч. посіб для студентів вищих навчальних
закладів фізкультурного профілю. / З.І. Філіпов - Дрогобич: Коло, 2010.
- 344 с.

20. Дякую за увагу!

# data[].attributes.attachment_link.title
Загальна та спеціальна підготовка туристів (Тема 3) - презентация онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Лекція № 3 Тема 3. Загальна та спеціальна підготовка туристів Дисципліна: спортивно-оздоровчий туризм 1. Загальна та спеціальна підготовка туристів. 2. Загальна фізична підготовка туристів. 3. Методика оцінки фізичного здоров'я туриста. Тести для оцінки рівня тренованості та фізичного розвитку. 4. Спеціальна фізична підготовка туристів. Зміст та підбір вправ відповідно до умов походу.

# data[].attributes.headline
Лекція №12. Підготовка та проведення походів план

# data[].attributes.subject
Лекція №12. Підготовка та проведення походів план

# data[].attributes.body
Прикарпатский национальный университет им. В. Стефаника

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Туристський похід - особлива форма колективної діяльності, організовується на самодіяльних засадах і проводиться у віддаленій від населених місць, у незвичних, часом складних, потребуючи мобілізації сил організму і особливих знань техніки та тактики пересування в умовах природного середовища, при дефіциті звичних побутових умов, при помірних і підвищених фізичних навантаженнях, задовольняє широкий спектр особистих і суспільних потреб.

При тренуванні підвищується: пристосовність людини до змін навколишнього і внутрішнього середовища за рахунок кращої взаємодії окремих систем організму; формуються, закріплюються і стають універсальними рухові навички; розвиваються рухові якості.

У результаті тренування удосконалюються регулюючі і координуючі функції нервової системи, сила, рухливість, рівновага і еластичність нервових процесів, діяльність аналізаторів, скорочується час реакцій.

За рахунок посилення кровопостачання, поліпшення нервової і гормональної регуляції в м'язовій тканині розвивається, особливо при силовій роботі, робоча гіпертрофія, збільшується обсяг, еластичність і кровопостачання м'язів. У м'язах підсилюється енергетичний обмін, киснева ємність і скорочувальна здатність. Сила м'язів зростає. Зміцнюється зв'язковий апарат суглобів, стають більш міцними кістки, вони товщають у поперечнику, подовжуються. Крім того поліпшується кровообіг, м'яз серця гіпертрофується, росте обсяг серця, зменшується (економізація) частота серцебиття, пульс стає більш стійким. Нормалізується артеріальний тиск, непомітно зростає пульсовий тиск, знижується венозний. Росте рухливість грудної кліпси, діафрагми ідихальних м'язів, скорочується частота і поглиблюється подих. Кисень засвоюється тканинами сповна, зростає стійкість до гіпоксії і до кисневого боргу в тканинах.

Фізична підготовка поділяється на загальну (ЗФП) і спеціальну (СФП). За рахунок ЗФП досягається гармонійний розвиток усіх фізичних якостей людини, тоді як СФП спрямована на фізичні якості, що необхідні для конкретного виду туризму. Наприклад, при фізичній підготовці туристів-пішохідників спеціальну увагу звертають на розвиток м'язів ніг, при тренуванні туристів-водників - м'язів поясу верхніх кінцівок.

Недостатня фізична підготовка туристів веде до різних зривів на маршруті: захворюванням, травмам, нещасних випадків, аваріям, у тому числі зі смертельними наслідками через недолік сил, перевтоми та інших факторів, пов'язаних з порушенням працездатності і здоров'я, технічними і тактичними помилками.

Туризм як вид спорту використовує циклічні вправи і вимагає від займаючих загальної спеціальної витривалості. Складності, пов'язані з формуванням спеціальних туристських рухових якостей і навичок, обумовленіможливим виникненням заздалегідь непередбачених ситуацій, від яких тією чи іншою мірою залежить життя людини. Вихід з таких ситуацій сполучений зі значним проявом протягом тривалого часу сили волі і м'язової напруги. Тому для участі у категорійних походах, потрібне спеціальне тренування, що забезпечує можливість аналогічних зусиль у штучно створених умовах.

Загальна фізична підготовка не тільки створює передумови, але й визначає рівень і темпи розвитку основних рухових здібностей людини: сили,швидкості, витривалості, спритності. Тому основними завданнями ЗФП є: зміцнення здоров'я, забезпечення всебічного й гармонійного фізичного розвитку організму.

При виборі засобів і методів для ЗФП важливо враховувати не тільки вирішення основного завдання - зміцнення здоров'я і фізичного удосконалювання, але й вирішення завдань, зміцнення і розвитку всіх фізичних якостей: сили, швидкості та ін.

Загальнорозви ваюча гімнастика, наприклад, менше за інші види розвиває витривалість, але здатна розвивати м'язову силу, зміцнювати суглоби і підтримувати їх гнучкість. Зміцнення суглобів здійснюється при виконаннігімнастичних вправ при яких виникає ковзання суглобних поверхонь кісток відносно одна до одної. При цих рухах відбувається помірне роздратування хрящових шарів, які покривають суглоб, потовщенню, покращанню живлення. Збільшення хрящової маси підвищує амортизаційні властивості хряща і знижує навантаження на кісткові суглобові поверхні, запобігаючи їх ушкодженню та відкладенню солей.

Ранкова гігієнічна гімнастика є найбільш розповсюджена формою занять ЗФП. Загальновідомо, що під час нічного сну всі фізіологічні функції організму знижені, особливо артеріальний тиск і температура тіла.

Виконання ранкової гігієнічної гімнастики прискорюють кровообіг, ліквідують застійні явища, ефективніше виводять кінцеві продукти обміну, насичують тканини киснем, прискорюється моторика шлунково-кишкового тракту, жовчовивідних шляхів. Ранкової гігієнічної гімнастики не тільки прискорює"пробудження" всіх органів і тканин, але й швидше активізує всю наступну діяльність організму впродовж дня. Зарядка продовжується 10-15 хв. і включає звичайно 8-12 вправ. Спочатку роблять декілька глибоких вдихів і видихів, потім вправи для дрібних м'язів кисті, стопи, і обличчя, нахили та обертання голови. В основній частині вправи ускладнюються, втягуючи в роботу більш великі м'язи тулуба, поперекового поясу. Виконуються присідання, нахили тулуба, підйом ніг із положення лежачи. Ці вправи добре активізують діяльність дихальної серцево-судинної системи. Амплітуда рухів при виконанні цих вправ повинна бути максимальною, дихання повиннобути вільним, адекватним фізичному навантаженню.

Плавання. Регулярні заняття плаванням стимулюють покращання роботи внутрішніх органів, розвивають серцево-судинну і дихальну систему. В умовах тривалого перебування у воді узгоджуються процеси терморегуляції. Відбувається загартовування організму. Зростає опірність до несприятливих факторів зовнішнього середовища. Плавання запобігає венозному частою, полегшуючи повернення венозної крові до серця, оскільки горизонтальне положення тіла і відсутність сил гравітації значно сприяє цьому.

Заняття плаванням стимулюють газообмін в легенях більше, ніж інших видах: збільшується екскурсія діафрагми за рахунок більшої глибини і частоти дихання. Спеціалісти визначили, що навіть просте перебування у воді впродовж 3-5 хв. при температурі +24° С збільшує глибину дихання удвоє, а обмін речовин на 50-75%.

Спортивні ігри добре активізують роботу різних м'язових груп, підвищуючи обмін речовин, стимулюючи систему дихання та кровообігу; різні м'язові групи по черзі вступають в роботу, а ті, що відпочивають в даниймомент, краще відновлюються на фоні підвищеного функціонування інших м'язів.

Практично всі спортивні ігри розвивають спритність, виробляють рухову пам'ять, формуючи автоматизм рухів, тренують витривалість. Позитивніемоції, які виникають в процесі гри, відповідно до наукових даних "заряджають" нервові центри в корі головного мозку, а ті в свою чергу стимулюють діяльність всіх внутрішніх органів.

Велосипедні прогулянки дуже корисні для всіх вікових груп. Збільшуючи швидкість та дальність їзди, долаючи підйоми, можна в широких межах змінювати навантаження (дозування). Розвивається та укріплюється при цьому весь організм, але особливо серцево-судинна та дихальна системи.

Лижні прогулянки також сприяють загальному фізичному розвитку,виробляють витривалість. Ходьба на лижах включає в роботу основну м'язову масу тіла, втягує в активну діяльність органи дихання і кровообігу, формує могутню систему життєзабезпечення організму.

Ходьба та біг на лижах, як і інші фізичні вправи циклічного характеру супроводжуються ритмічним чергуванням скорочення та розслабленнямм'язів, помітно нормалізують емоційну сферу, тому є надійним та важливим засобом профілактики різних неврозів та багатьох інших захворювань. Однак, основним результатом занять лижним спортом є набуття витривалості, тому що успішно розвивається функціональна активність клітин нервової системи. Збільшується об'єм та сила серцевих скорочень, маса циркулюючої крові, кількість еритроцитів.

Під впливом регулярних занять бігом удосконалюється система терморегуляції та виділення. Підвищене потовиділення, захищаючи організм від перегрівання, одночасно сприяє й виведенню з нього шкідливих продуктів обміну; зміцнюються м'язи ніг, тулуба, черевного пресу.

Регулярні заняття різними видами фізичної культури, спорту, туризму позитивно впливають на основні фізіологічні показники, про що свідчать такі показники:

Показники цієї таблиці свідчать, що зниження фізичних навантажень, фізична інертність, малорухомий спосіб житія, створюють передумови для порушення обміну речовин, розвитку повноти, атеросклерозу та інших хвороб.

Кровоживлення серця під впливом тренування поліпшується за рахунок утворення допоміжних розгалужень кровоносних судин, більш густої сітки капілярів. Частота пульсу являє собою важливий показник стану серцево-судинної системи. У тренованих туристів ЧСС у спокої становить 50-60 поштовхів пахв, замість 70-80 поштовхів на хвилину.

Важливим показником функції дихальної системи є легенева вентиляція, у нетренованих дорослих вона становить 6000 8000 см, тобто 6-8 літрів.

На туристському маршруті в роботу втягуються всі основні групи м'язів кінцівок і тулуба. Винятково благодійно впливає туризм на серцево-судинну, дихальну і нервову системи. При русі по пересіченій місцевості працюють м'язи рук, ніг, тулуба, високі вимоги ставляться до діяльності органів кровообігу і дихання. Оздоровчий аспект туризму полягає в позитивному впливі на організм людини факторів природи в сполученні з загальнозміцнюючою м'язовою діяльністю. Інтенсивність м'язової діяльності визначається станом здоров'я й фізичної підготовки учасника походу, що зумовлює вибір засобу і пресування, темп, тривалість подорожі тощо.

Спеціальна фізична підготовка - вид фізичного виховання, обумовлений особливостями обраного виду туризму. Заняття туризмом допомагаєвиробленню таких якостей, як витривалість, сила, спритність, швидкість.

Під час туристського походу доводиться долати великі відстані протягом тривалого часу із значним фізичним навантаженням, що варіюється відповідно до складності рельєфу, темпу руху, метеорологічних умов, ваги рюкзака. Тому, запас міцності і особиста безпека туриста значною мірою залежать від його фізичної підготовки. При цьому фізичне навантаження характеризується такими параметрами: інтенсивність і тривалість, величина інтервалу міжперіодами відпочинку.

Спеціальна витривалість - це здатність витримувати багаторазове повторення навантажень без зниження її якості. При пересуванні з вантажем заданим маршрутом, подоланні технічко складних ділянок м'язи ніг, рук,тулуба зазнають значного навантаження протягом тривалого часу. Заняття туризмом забезпечує силову підготовку, оптимальний розпиток усіх груп м'язів, сприяє утворенню міцного "м'язового корсета", зміцнює дихальнумускулатуру.

Вироблення спритності складається із здатності освоювати нові рухові дії і вміння перебудовувати рухову діяльність відповідно до зміни обстановки на маршруті. Туризм дозволяє значно вдосконалити основні параметри спритності - координацію рухів, швидкість і точність їх виконання.

Максимальний оздоровчий ефект від тренувань, спрямованих на вдосконалення фізичної підготовки, може бути досягнутий, за умови, що характер і міра фізичного навантаження відповідатиме сі ану здоров'я, віковим та індивідуальним особливостям туриста. Фізична підготовка повинна базуватись на принципах різнобічності, систематичності, послідовності, безперервності, циклічності, спеціалізації.

Якими б не були мета і завдання походу, головною умовою завжди є безпека його учасників, яка досягається вирішенням комплексу спортивно-технічних питань.

Спортивно-технічні вимоги, що обумовлюють безпечність подолання маршруту визначаються характером і особливостями природних перешкод,їх технічною складністю, яка диктує технічні елементи, прийоми і засоби, наявні в арсеналі учасників походу; оптимальною кількістю перешкод певної категорії складності, які в комплексі визначають категорію складності всього маршруту; тривалістю походу і довжиною нитки маршруту, що залежить від географічних особливостей конкретної території і наявності природних перешкод; розробленістю комплексу фізичних навантажень для успішного подолання маршруту; вмінням орієнтуватися в різних умовах на будь-якій території.

Туристська підготовк а Заняття спортивно-оздоровчим туризмом вимагає певних теоретичних і технічних знань і умінь. Разом з тим заняття туризмом дає можливість виховувати і вдосконалювати певні особистісні якості людини.

Як і в будь-якому виді спорту, вона охоплює широке коло питань, в тому числі проблеми навчання і тренування, контролю за здоров'ям, надання невідкладної медичної допомоги, основи педагогіки, психології,конфліктології тощо. Особливість теоретичної підготовки туристів поля і в тому, що вона тісно пов'язана з засвоєнням певного обсягу знань з географії, краєзнавства, топографії.

Географічна підготовка включає такий обсяг знань з географії, якийдозволяв би туристам розуміти суть природних явищ, спостерігати, досліджувати навколишнє середовище (чи його окремі компоненти) і використовувати отримані дані для розробки маршрутів і туристського освоєння території. Значення географічної підготовки визначається мірою зв'язкулюдини з оточуючим середовищем під час подорожі. Вирішення тактичних і технічних завдань походу, досягнення безпеки його учасників, здійснення необхідних спостережень і досліджень пов'язані з географічними особливостями конкретної території. їх вивчення вимагає залучення і аналізу географічного, краєзнавчого і картографічного матеріалу.

Особлива увага в географічній підготовці туристів приділяється вмінню здійснювати маршрутні спостереження, фотографувати чи зарисовувати об'єкти, робити картографічну зйомку. Освоєння методів і навичок географічного спостереження є важливою формою теоретичної підготовки туристів.

Особиста гігієна

Дотримання елементарних правил гігієни у туристичних походах гарантує успішне їх завершення.

Особиста гігієна - це не тільки дотримання чистоти тіла, обличчя, одягу і взуття туриста, але і його спорядження, культура поведінки і турбота про здоров'я своїх друзів. Тому особиста гігієна є невід'ємною частиною похідного побуту. Гігієна є запорукою збереження здоров'я і профілактики захворювань.

Уранці обов'язково потрібно зробити зарядку, яка підготує організм до денних переходів, підвищить його тонус і працездатність. Після зарядки слід обтертися холодною водою або скупатися.

Під час великих привалів та перед сном потрібно помити ноги. Це не тільки знімає втому, але й загартовує організм. Дуже добре допомагає масаж та самомасаж.

Хороший апетит, бадьорість, спокійний та глибокий сон - ознака нормального стану здоров'я. Пульс у стані спокою повинен бути 65-75 ударів на хв. і швидке відновлення пульсу після навантаження - вірний показник доброго стану організму. При русі пульс збільшується до 120 ударів у хв. Пульс рахується протягом 10 секунд і множиться на 6. Якщо велика вага рюкзака і швидкий темп руху, пульс може піднятися до 180 ударів у хвилину.

Частота, глибина і ритм дихання при навантаженні залежить від інтенсивності м'язового навантаження, ступеня втомленості, віку, статі, улов зовнішнього середовища.

Одним із найважливіших показників стану серцево-судинної системи є частота пульсу. Пульс прослуховується на променевій, сонній або стегновій артерії. У стані спокою частота пульсу у чоловіків дорівнює 60-70 ударам, у жінок - 70-80 ударам за хвилину. Пульс прослуховується протягом 10 сек. і отриманий результат множать на 6.

При певному фізичному навантаженні пульс прискорюється і після 20-30 присідань становить 100-120 ударів за хвилину. Частота пульсу в 130-140 ударів за хвилину без зміни навантаження свідчить про незадовільний функціональний стан організму, недостатню тренованість, неповну акліматизацію до місцевих умов, перевтому або є симптомом якої ось захворювання. Нормалізація частоти пульсу після тестової проби у здорової людини настає через 1-2 хв.

Дані про самопочуття, сон, апетит фіксуються у щоденнику за п'ятибальною шкалою. Прояви, наявність чи відсутність бажання працювати оцінюються за трибальною шкалою відповідно до міри їх вияву (слабкі; помірні; сильні).

Маса тіла і сила рук визначаються за кількістю піджимань від підлоги, підтягувань на перекладині (не менше 8-10 разів для молодих людей і 4-5 - для людей середнього віку) або за допомогою кистьовою динамометра.

Одним із найбільш адекватних способів оцінки фізичного стану людини с 1,5 мильний тест Купера, що полягає у визначенні мінімального часу, за який людина здатна подолати пішки відстань у 1,5 м і (2400 м). Для молодої людини ідей показник не повинен перевищувати 11,5 хв. Ще одним тестом аналогічного змісту може бути результат піднімання на четвертий поверх у спокійному темпі (80 кроків за хвилину), при якому частота пульсу має досягати в середньому 108-120 ударів за хвилину, а через 2 хвилини - 96-104. Для оцінки стійкості до кисневого голодування застосовують пробу Генча, що полягає в максимально можливому затриманні дихання на видиху після глибокого вдиху (в середньому воно мас досягати 33 сек.). При цьому слід робити повний видих у швидкому темпі.

Здатність організму підтримувати рівновагу можна визначити за вестибулярною пробою Бондаревського. Вона полягає в тому, щоб якомога довше простояти на одній нозі, не відриваючи п'ятку від підлоги і, тримаючи руки на поясі, з заплющеними очима.

Для цього на стіні роблять позначки через кожний сантиметр на висоті 250-350 Силу ніг і стрибучість визначають за допомогою проби Абалакова. Стоячи обличчям до стіни на відстані стопи з піднятими руками, відмічають рівень, до якого дістають кінцями середніх пальців, потім підстрибують з місця, намагаючись якомога вище дотягтися руками і знову відмічають висоту. Різниця між цими даними і є висотою стрибка.

Система самоконтролю передбачає також визначення артеріального тиску. Так, у молодих людей (20-30 років) систолічний тиск повинен перебувати в межах 105-110 мм, а діастолічний (друга цифра ртутного стовпчика) - 65-70 мм, у віці 40-50 років - відповідно 120-130 і 75-80 мм.

Профілактика простудних захворювань,

Перед походом потрібно позбутися всіх запальних процесів. Для цього найкраще використати методи фізіотерапії (лікарські трави). Значний позитивний вплив на організм дає вживання настою звіробою і подорожника. Цей препарат є протизапальним і протимікробним. Його вживають по 2 чайні ложки 3 рази в день перед їдою або на ніч протягом 10 днів. При хронічних запальних процесах у бронхах і у верхніх дихальних шляхах з лікувальною та профілактичною метою потрібно приймати відвар хвої сосни або ялинки (дві столові ложки на стакан окропу, пити ковтками). Другу половину відвару прийняти на наступний день після сніданку. При хронічних запаленнях слизової оболонки носа (риніт) та для їх попередження, при гаймориті та фронтиті потрібно змастити слизову оболонку носа свіжим соком подорожника або алое, в'єтнамським бальзамом "зірочка", слабким розчином часнику (1:500) або цибулі (1:1000).

Простудні захворювання в туристичних походах виникають внаслідок і переохолодження, сидіння на сирій землі, перебування на протязі.

Керівник групи повинен слідкувати за тим, щоб туристи виконували вимоги щодо попередження простудних захворювань. На привалі не можна сидіти чи лежати на холодній землі, камінні без теплоізоляції, адже внаслідок цього можуть виникнути ряд захворювань, в тому числі запалення легенів або нирок.

При загальному охолодженні необхідно провести інтенсивні фізичні вправи (підскоки, присідання, біг на місці) та енергійний самомасаж.

Під час дощу плащ або накидку потрібно одягати на голову та рюкзак. Н холодну погоду необхідно мати з собою гарячий чай або каву, рекомендується вживати часник, цибулю. В морозну погоду слід змазати шкіру обличчя гусячим жиром.

Загартування організму в поході.

Вміле використання природних факторів (повітря, сонця і води) має важливе значення в туристичних походах. Адже вони не тільки відновлюють і ний, але і загартовують організм, підвищують його стійкість до простудних інфекційних захворювань.

Правильне загартовування організму не тільки покращує діяльність різних станів і систем, а й підвищує опірність до різних захворювань.

Найбільш сприятлива пора для загартування - весна. В цей час слід використовувати всі природні фактори: сонце, повітря, воду.

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Фізична підготовка

# data[].attributes.attachment_link.description
Туристський похід - особлива форма колективної діяльності, організовується на самодіяльних засадах і проводиться у віддаленій від населених місць, у незвичних, часом складних, потребуючи мобілізації сил організму і особливих знань техніки та тактики пересування в умовах природного середовища, при дефіциті звичних побутових умов, при помірних і підвищених фізичних навантаженнях, задовольняє широкий спектр особистих і суспільних потреб.

# data[].attributes.headline
ФІЗИЧНА ПІДГОТОВКА ТУРИСТА Володимир Комар, Іван Шандра Уманський державний педагогічний університет імені Павла Тичини

# data[].attributes.subject
ФІЗИЧНА ПІДГОТОВКА ТУРИСТА Володимир Комар, Іван Шандра Уманський державний педагогічний університет імені Павла Тичини

# data[].attributes.headline
Ганопольський В.І., Безносиков Є.Я., Булатов В.Г. Туризм і спортивне орієнтування

# data[].attributes.subject
Ганопольський В.І., Безносиков Є.Я., Булатов В.Г. Туризм і спортивне орієнтування

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Частина ІІ. Зміст туристської підготовки

Глава 5. Фізична підготовка

В туризмі, як і в інших видах спорту, досягнення високих результатів неможливе без постійного фізичного підготовки, яка становить основний зміст тренування і в той же час нерозривно пов'язана із зміцненням і підвищенням загального рівня функціональних можливостей організму.

Розрізняють загальну і спеціальну фізичну підготовку.

Засобами загальної фізичної підготовки досягаються:

1) різнобічний розвиток фізичних можливостей і зміцнення здоров'я;
2) розвиток функціональних можливостей організму як основи спеціальної працездатності і поліпшення протікання відновних процесів.

Спеціальна фізична підготовка - це різновид фізичного виховання, спеціалізованого стосовно до особливостей обраного виду туризму. Засобами спеціальної підготовки здійснюється виховання необхідних туристу навичок.

На першій стадії занять туризмом планується виховання основних якостей: витривалості, сили, спритності, гнучкості, швидкості.

Виховання витривалості. У туристському поході доводиться долати значні відстані протягом тривалого часу і з значним фізичним навантаженням, що залежить від складності природних перешкод, темпу руху, метеорологічних умов, ваги рюкзака. В результаті організм втомлюється і створюється можливість появи помилок при подоланні небезпечних або складних ділянок маршруту. Отже, запас міцності і безпека туриста значною мірою залежать від його витривалості.

При вихованні витривалості ставляться три основні завдання: поліпшення аеробних можливостей, удосконалення діяльності серцево-судинної і дихальної систем; підвищення анаеробних можливостей; підвищення фізіологічних і психологічних меж стійкості до зрушень внутрішнього середовища, викликаним напруженою роботою.

При цьому навантаження характеризується наступними факторами: інтенсивністю, тривалістю, величиною інтервалу відпочинку, характером відпочинку і кількістю повторень вправ. Найбільш доступні засоби виховання загальної витривалості - ходьба, кросовий біг, стрибки, спортивна орієнтування на місцевості, лижні гонки, плавання, спортивні і рухливі ігри, велосипедний спорт, веслування, ритмічна гімнастика.

Спеціальна витривалість виховується усіма засобами технічної підготовки: походами вихідного дня, участю в змаганнях зі спортивного орієнтування та техніки туризму, тренуваннями з вантажем на трав'янистих, осыпных, снігових, льодових схилах і скелях. Спеціальна витривалість - здатність до багаторазового повторення вправ по техніці туризму без зниження якості їх виконання.

При вихованні витривалості, особливо у школярів, потрібно враховувати великі вікові відмінності в пристосувальних реакціях організму до підвищених навантажень. Працюючи з дітьми, важливо створити оптимальні умови для функціонування систем кисневого забезпечення організму. З цією метою доцільно частіше проводити тренування в лісовій або парковій зоні.

Виховання сили. При ходьбі з вантажем пересіченій місцевості, доланні технічно складних ділянок м'язи ніг, рук і тулуба відчувають велике навантаження протягом тривалого часу.

Вправи для виховання сили поділяються на дві групи.

Першу групу складають вправи з зовнішнім опором: з опором партнера (вправи в парах, боротьба, акробатика); з масою предметів (штанга, гантелі, набивні м'ячі, ядро, каміння, мішки з піском, гиря, рюкзак з контрольним вагою); з опором пружних предметів (еспандер, амортизатор) і зовнішнього середовища (біг по снігу, воді, піску, гору, по пересіченій місцевості).

Друга група - це вправи, обтяжені вагою власного тіла (підтягування, згинання і розгинання рук в упорі лежачи, лазіння по канату, подолання навісної переправи, присідання, стрибки, вправи на гімнастичних снарядах, тренажерах).

Максимальна силове напруження може бути створено трьома шляхами (за в. І. Зациорскому): подоланням неграничних обтяжень (опором) з граничним числом повторень; граничним збільшенням зовнішнього опору (в динамічному або статичному режимі); подоланням опорів з граничною швидкістю.

Спеціальні силові вправи виконуються з рюкзаком або іншим вантажем (можна з партнером) і включають: лазіння по канату, гімнастичної або скельній стінці; підтягування на перекладині; подолання навісної переправи; стрибки через перешкоди; присідання, ходьбу та біг; підйом по крутому сніжному або трав'янистому схилу.

Застосування засобів і методів виховання сили в шкільні роки має бути ретельно узгоджена з особливостями цієї вікової групи. Заняття на перших етапах фізичної підготовки повинні забезпечувати оптимальну ступеня гармонійного розвитку всіх м'язових груп, сприяти утворенню міцного "м'язового корсета", зміцнювати дихальну мускулатуру.

У комплексних тренуваннях вправи на силу доцільно застосовувати в кінці заняття.

Виховання спритності. Критерії спритності - координаційна складність завдання, час і точність його виконання. Виховання спритності складається з виховання здатності освоювати нові рухові дії і перебудовувати рухову діяльність відповідно до швидко мінливою обстановкою на туристському маршруті (наприклад, застосувати серію швидких і точних рухів, пов'язаних з переправою через водний потік, рухом по осипу, скель і льоду, спуском на лижах, сплавом на гірських річках).

Основне завдання виховання спритності - оволодіння новими руховими діями. При цьому використовуються наступні вправи: спортивні і рухливі ігри, спортивне орієнтування, гірськолижний спорт, спортивна і художня гімнастика, легка атлетика (стрибки, бар'єрний біг), ритмічна гімнастика.

При виконанні вправ рекомендується включати в них елементи новизни, створювати несподівані ситуації, що вимагають швидкої реакції.

В туризмі спеціальна спритність виховується засобами спеціальної фізична і технічної підготовки без вантажу та з вантажем: ходьбою по колоді, тросу, камінню, купинах, змаганнями з техніки туризму, скелелазіння, туристськими вправами на льодових, снігових, трав'янистих і осыпных схилах.

Виховання швидкості. Під швидкістю розуміється здатність здійснювати рухові дії в мінімальний час.

Для виховання швидкості використовують різні швидкісні вправи: спортивні і рухливі ігри, легка атлетика (біг на короткі дистанції, стрибки і метання), ритмічна гімнастика. Застосовуються різноманітні вправи, що вимагають швидкої реакції на заздалегідь обумовлені сигнали (звукові, зорові, тактильні), швидких локальних рухів і короткочасних переміщень.

Засоби спеціальної фізичної підготовки для виховання швидкості: туристські вправи прикладного багатоборства (установка намети на час, в'язання вузлів, робота зі спеціальним туристським спорядженням та тощо).

Виховання гнучкості. Для виховання гнучкості використовуються вправи із збільшеною амплітудою руху - вправи на розтягнення, перед виконанням яких необхідно добре розігрітися.

Неодмінна умова досягнення високої фізичної підготовленості туристів - дотримання режиму, правил гігієни, постійний лікарський контроль, який доповнюється самоконтролем спортсмена і полягає в систематичному спостереженні за вагою свого тіла, пульсом, сном, апетитом, загальним станом. Управління підготовкою туриста буде ефективним тільки в тому випадку, якщо викладач або тренер систематично отримує інформацію про стан спортсмена і його працездатності під час тренування, про рівень фізичної підготовленості.

Вся діяльність з фізичної підготовки туристів проходить три етапи: підготовчий, виконавчий і контрольний.

На підготовчому етапі здійснюються планування і загальна організація навчально-тренувального процесу. На підставі перспективного плану складаються плани тренувань і установок на дворічний і річний періоди, по місяцях і тижневий, план-конспект заняття, готуються технічні засоби навчання. Планується участь у змаганнях. Ретельно підготовлена робоча документація дозволяє здійснювати тренувальний процес на більш високому рівні.

Виконавчий етап включає оперативність організації навчально-тренувальних занять (місць для занять, технічних засобів навчання, туристичного та спортивного спорядження, інвентарю, тренажерів).

Контрольний етап дозволяє оперативно отримувати інформацію про вплив навантажень на організм що займаються. Надійним помічником тут служать щоденники самоконтролю, педагогічні спостереження тренера, контрольні тести і нормативи, участь у змаганнях.

Максимальний оздоровчий ефект від різноманітною і регулярного тренування буде в тому разі, якщо характер і ступінь фізичного навантаження повністю відповідають стану здоров'я, рівня функціональної готовності організму, віку та індивідуальним особливостям людини. Без цього тренування виявляться не тільки малоефективними, але можуть принести шкоду.

Характерна особливість тренувань в туризмі полягає в тому, що підготовка до походу здійснюється в обстановці, що різко відмінною від умов подорожі, так як неможливо відтворити (змоделювати) всі складності запланованого заходу. Підготовка до походу завжди повинна бути на порядок вище категорії складності маршруту, який туристам доведеться пройти.

Оскільки туристи однієї спортивної групи з багатьох причин не завжди мають можливість тренуватися разом, загальну фізичну підготовку можна проводити за індивідуальними планами, але обов'язкові спільні походи вихідного дня, контрольні тренування за спеціальною фізичній підготовці, участь у змаганнях з туристської техніки.

Фізична підготовка повинна будуватися на основі принципів всебічності, систематичності, послідовності і поступовості, свідомості і активності, наочності, безперервності, повторності, циклічності та хвилеподібності, спеціалізації, зв'язку фізичного виховання з трудовою і оборонної практикою.

Необхідно пам'ятати, що відсутність тренують впливів на організм позначається на рівні стану фізичної працездатності, який починає знижуватися на сьомий-десятий день. Тому при вимушених перерв в тренувальному процесі слід приймати заходи для відновлення досягнутого раніше рівня розвитку фізичних якостей і подальшого його підтримки або підйому.

<<< назад | зміст | вперед >>>

Все о туризме - Туристическая библиотека
На страницах сайта публикуются научные статьи, методические пособия, программы учебных дисциплин направления "Туризм".
Все материалы публикуются с научно-исследовательской и образовательной целью. Права на публикации принадлежат их авторам.

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізична підготовка - туристична бібліотека InfoTour.in.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
В туризмі, як і в інших видах спорту, досягнення високих результатів неможливе без постійного фізичного підготовки, яка становить основний зміст тренування і в той же час нерозривно пов'язана із зміцненням і підвищенням загального рівня функціональних можливостей організму. Розрізняють загальну і спеціальну фізичну підготовку.

# data[].attributes.headline
Практична підготовка туриста

# data[].attributes.subject
Практична підготовка туриста

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Майбутні туристи повинні оволодіти комплексом навичок, які забезпечать їм комфортне і безпечне перебування у поході. Розвинені фізичні якості (витривалість, сила, спритність тощо), оволодіння технікою пересування і подолання природних перешкод, психологічну стійкість до стресів, комунікабельність покликана забезпечити практична підготовка туристів.
Практична підготовка - вироблення і закріплення за допомогою певних дій практичних умінь, навичок, психологічних якостей, які необхідні у туристсько-краєзнавчій діяльності.
Така підготовка здійснюється у трьох основних напрямах - розвиток фізичних властивостей, техніко-тактич-них умінь і вироблення комплексу технічних якостей.

Фізична підготовка туриста

У туризмі, як і в інших видах спорту, досягнення результатів неможливе без постійної фізичної підготовки, яка є основним змістом тренування і водночас безпосередньо пов'язана зі зміцненням і підвищенням загального рівня функціональних можливостей організму.
Фізична підготовка туриста - педагогічний процес, спрямований на розвиток і досягнення оптимального рівня фізичних якостей (швидкості, спритності, сили, витривалості тощо) туриста.
З огляду на мету розрізняють загальну і спеціальну фізичну підготовку. Загальна фізична підготовка передбачає різнобічний розвиток фізичних здібностей і зміцнення здоров'я; розвиток функціональних можливостей організму як основи спеціальної працездатності і покращення перебігу відновлювальних процесів. Спеціальна фізична підготовка є різновидом фізичної підготовки, адаптованим до особливостей обраного виду туризму. Засобами спеціальної підготовки формують необхідні туристу навички.

На початковому етапі занять туризмом виховують основні фізичні якості: витривалість, силу, спритність, швидкість, гнучкість.

Виховання витривалості

У туристичному поході доводиться долати великі відстані протягом тривалого часу із значним фізичним навантаженням, яке залежить від складності природних перешкод, темпу пересування, метеорологічних умов, ваги рюкзака. Утома може спричинити помилки при подоланні небезпечних або складних ділянок маршруту. Отже, безпека туриста багато в чому залежить від його витривалості.

Виховання витривалості передбачає покращення аеробних можливостей, удосконалення діяльності серцево-судинної системи; підвищення анаеробних можливостей, фізіологічних і психологічних меж психічної стійкості, що виникає від напруженої роботи.

Навантаження характеризується інтенсивністю, тривалістю, величиною інтервалу відпочинку і кількістю повторень вправ. Найдоступніші засоби формування загальної витривалості: ходьба, кросовий біг, стрибки, спортивне орієнтування на місцевості, лижні перегони, плавання, спортивні рухливі ігри, велоспорт, веслування, ритмічна гімнастика.

Спеціальну витривалість виховують засобами технічної підготовки: походами вихідного дня, участю у змаганнях зі спортивного орієнтування і техніки туризму, тренуваннями із навантаженням на трав'янистих, осипних, снігових, льодових схилах і скелях. Спеціальна витривалість є здатністю до багатократного повторення вправ із техніки туризму без зниження якості їх виконання.

Виховуючи витривалість, необхідно враховувати значні вікові відмінності у пристосувальних реакціях організму до підвищених навантажень. Працюючи з дітьми, важливо створювати оптимальні умови для функціонування систем кисневого забезпечення організму. Із цією метою доцільно частіше проводити тренування у лісовій або парковій зоні.

# data[].attributes.attachment_link.title
Практична підготовка туриста

# data[].attributes.attachment_link.description
Майбутні туристи повинні оволодіти комплексом навичок, які забезпечать їм комфортне і безпечне перебування у поході. Розвинені фізичні якості (витривалість, сила, спритність тощо), оволодіння технікою пересування і подолання природних перешкод, психологічну стійкість до стресів, комунікабельність покликана забезпечити практична підготовка туристів. Практична підготовка - вироблення і закріплення за допомогою певних дій практичних умінь, навичок, психологічних якостей, які необхідні у туристсько-краєзнавчій діяльності.

# data[].attributes.headline
ТУРИСТСЬКИ ВУЗЛИ

# data[].attributes.subject
ТУРИСТСЬКИ ВУЗЛИ

# data[].attributes.attachment_link.title
ТУРИСТСЬКИ ВУЗЛИ

# data[].attributes.headline
ГІРСЬКІ ПЕРЕШКОДИ

# data[].attributes.subject
ГІРСЬКІ ПЕРЕШКОДИ

# data[].attributes.headline
СПЕЦІАЛЬНЕ С

# data[].attributes.body
СПЕЦІАЛЬНЕ СПОРЯДЖЕННЯ

# data[].attributes.attachment_link.title
СПЕЦІАЛЬНЕ СПОРЯДЖЕННЯ ДЛЯ СПОРТИВНОГО ТУРИЗМУ

# data[].attributes.attachment_link.title
ТУРИСТСЬКЕ СПАРЯДЖЕННЯ

# data[].attributes.attachment_link.description
З'єднайте назву з відповідним зображенням

# data[].attributes.headline
ВОДНІ ПЕРЕШКОДИ

# data[].attributes.subject
ВОДНІ ПЕРЕШКОДИ

# data[].attributes.headline
Погратися в пазли "Склади мапу"

# data[].attributes.subject
Погратися в пазли "Склади мапу"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Навісна переправа через яр, переправа по колоді черз яр з самонаведенням, переправа по вірьовці з пе

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Спуск по вертикальних перилах, 2 клас, особисто команді змагання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Спуск по схилу з самонаведенням, 3 клас, звязки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Навісна переправа через яр, особисто командні змагання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Переправа по вырьовцы з перилами з самонаведенням, змагання 3 класу, звязки

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Переправа по колоді через яр / CЕМІНАР

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Переправа по колоді через яр 2. СЕМІНАР

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Спуск по схилу 3. СЕМІНАР

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Навісна переправа через яр 4. СЕМІНАР

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Навісна переправа через яр 5. СЕМІНАР

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Переправа по колоді через яр 6

# data[].attributes.headline
з помилками!

# data[].attributes.subject
з помилками!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький ОЦТК

# data[].attributes.attachment_link.title
Переправа по колоді через яр 7. СЕМІНАР

# data[].attributes.headline
Планування програми змагань

# data[].attributes.subject
Планування програми змагань

# data[].attributes.body
Загальні положення щодо проведення змагань зі спортивного туризму (21.04.2021 знайомимося із загальними положеннями за посиланням)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Турклуб КПІ Глобус

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1.1. Вступ
1.1.1. Правила змагань зі спортивного туризму (далі - Правила) є основним нормативним документом, що регламентує порядок організації, проведення та підведення підсумків змагань зі спортивного туризму.

1.1.2. Дія Правил поширюється на змагання туристських спортивних походів та змагання з видів спортивного туризму.

1.1.3. Усі змагання зі спортивного туризму проводяться з обов?язковим дотриманням вимог Положення про Єдину спортивну класифікацію України, кваліфікаційних норм та вимог Єдиної спортивної класифікації України з неолімпійських видів спорту та даних Правил.

1.2. Визначення термінів
1.2.1. Вид програми змагань - змагання зі спортивного туризму проводяться за двома видами програми:
- вид програми "Змагання туристських спортивних походів";
- вид програми "Змагання з видів спортивного туризму ".

1.2.2. Вид спортивного туризму (далі - ВСТ) - об?єднання туристських спортивних заходів (спортивних туристських походів, змагань) за характерним способом пересування або іншими визначальними умовами їх проведення, що здійснюються відповідно до затверджених в установленому порядку Правил зі спортивного туризму.

До видів спортивного туризму належать: пішохідний, лижний, гірський, водний, велосипедний, автомототуризм, вітрильний та спелеологічний.

1.2.3. Дистанція змагань з ВСТ - траса змагань від старту до фінішу.

1.2.4. Етап дистанції змагань з ВСТ - обмежена і чітко визначена частина спортивної дистанції. Етапами змагань можуть бути подолання природних та штучних перешкод, виконання технічних прийомів, спеціальних завдань тощо.

1.2.5. Заданий час
? це час, відведений команді (учаснику) на проходження дистанції або частини дистанції. Після завершення заданого часу дії команди по проходженню дистанції припиняються, призначається передбачений Правилами штраф і команда (учасник) продовжує долати дистанцію.

1.2.6. Змагання з виду спортивного туризму (далі - змагання з ВСТ) - змагання, що полягає у проходженні дистанції змагань з подоланням природних та/або штучних перешкод, виконання технічних прийомів, спеціальних тактичних та/або технічних завдань відповідно до вимог відповідного розділу Правил змагань з видів спортивного туризму та з використанням спеціального спорядження, яке полегшує та прискорює проходження дистанції, забезпечує безпеку учасників та виконання встановлених завдань.

1.2.7. Змагання спортивних туристських походів (далі - змагання з СП) - комплексний захід, що полягає у проходженні маршруту, зарахуванні та оцінці походу(ів), проведеного(них) з певного виду спортивного туризму, або за комбінованим маршрутом із дотриманням вимог Правил змагань спортивних туристських походів.

1.2.8. Зональні змагання зі спортивного туризму - змагання, що проводяться за участю спортсменів не менше двох, але і не більше десяти областей та є відбірковими до чемпіонатів та Кубків України.

1.2.9. Категорія (ступінь) складності туристського спортивного походу - класифікаційна характеристика спортивної складності туристського походу, що залежить від технічної складності перешкод, довжини маршруту та тривалості походу, які встановлюються Правилами.

1.2.10. Категорія трудності природної перешкоди - класифікаційна характеристика складності подолання окремої перешкоди у туристському спортивному поході або на змаганнях з видів спортивного туризму.

1.2.11. Клас дистанції змагань з ВСТ
? комплексна характеристика складності дистанції змагань з видів спортивного туризму, що залежить від кількості, категорії трудності та різноманітності перешкод на дистанції, а для комбінованих дистанцій - і від кількості видів спортивного туризму, перешкоди яких включено у дані змагання.Визначається згідно з вимогами відповідного розділу Правил змагань з видів спортивного туризму.

1.2.12. Комбіновані туристські спортивні заходи - туристські спортивні заходи (змагання, походи, дистанції), у яких окремі ділянки маршрутів, дистанції або етапи відносяться до різних видів спортивного туризму.

1.2.13. Контрольний час на змаганнях з ВСТ - максимальний час для виконання завдання, проходження етапу, дистанції, маршруту, визначений суддівською колегією змагань, перевищення якого призводить до незарахування результату виступу команди, зв?язки, учасника на відповідному етапі, дистанції, маршруті. Перевищення контрольного часу призводить до незарахування результату виконання завдання або до переведення команди, зв?язки, учасника на скорочену (спрощену) дистанцію, маршрут.

1.2.14. Маршрут спортивного туристського походу - заздалегідь спланований шлях руху туристів під час походу.

1.2.15. Маршрутні документи туристської групи, що здійснює спортивний туристський похід - маршрутна книжка з додатками для категорійних походів та маршрутний лист з додатками для некатегорійних.

1.2.16. Міжнародні спортивні змагання зі спортивного туризму - змагання, що проводяться за участю команд двох і більше країн.

1.2.17. Оптимальний час на змаганнях з ВСТ - розрахункова величина часу на змаганнях достатня для подолання дистанції (етапу, відрізку дистанції) кваліфікованою командою, що встановлюється, при необхідності, суддівською колегією змагань і за перевищення якого на команду накладається штраф відповідно до Правил.

1.2.18. Офіційні змагання зі спортивного туризму - спортивні змагання зі спортивного туризму, що внесені до календарного плану спортивних змагань центрального органу виконавчої влади з фізичної культури і спорту, структурних підрозділів з фізичної культури і спорту місцевих органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, фізкультурно-спортивних товариств.

1.2.19. Положення про змагання зі спортивного туризму - документ, що визначає умови, терміни та порядок проведення офіційного змагання, категорію спортсменів, що беруть у них участь, їх стать і вік, кількісний склад команд, інших учасників, фінансове, медико-санітарне забезпечення, заходи безпеки, порядок і термін подачі заявок, умови прийому та забезпечення учасників, у тому числі суддів, порядок нагородження переможців та призерів змагань, порядок подачі протестів і їх розгляду та інші умови, які забезпечують проведення заходу.

1.2.20. Правила змагань зі спортивного туризму - нормативний документ, що визначає систему, порядок та умови змагальної діяльності, систему суддівства змагань зі спортивного туризму та затверджуються Федерацією спортивного туризму України за погодженням з центральним органом виконавчої влади з фізичної культури і спорту.

1.2.21. Ранг змагань на окремій дистанцій ? характеристика дистанції змагань з ВТС у балах, що визначається кваліфікацією команд (учасників), що посіли перші шість місць у даних змаганнях і розраховується згідно з Правилами.

1.2.22. Ранг змагань - рівень спортивного заходу, що проводиться в Україні або за її межами, що визначається відповідно до вимог Положення про Єдину спортивну класифікацію України.

1.2.23. Спеціальні завдання змагань з ВСТ - завдання, що полягають у перевірці загальнотуристських навичок та прийомів.

1.2.24. Спортивний туризм
? вид спорту, у якому змагання туристських спортивних походів та з видів спортивного туризму проводяться за встановленими Правилами та іншими документами, передбаченими Правилами.

1.2.25. Технічний інцидент - це подія, яка виникла під час змагань на дистанції, причиною якої не є самі учасники, але вона суттєво впливає на кінцевий результат виступу команди (учасника).

1.2.26. Туристський cпортивний похід - подорож, що здійснюється туристами зі спортивною метою з використанням активних форм пересування за заздалегідь розробленим маршрутом та обраним видом спортивного туризму або комбінованим маршрутом з елементами декількох видів спортивного туризму із дотриманням вимог Правил змагань туристських спортивних походів.

1.2.27. Учасник змагань - турист-спортсмен, який офіційно допущений до участі у відповідних змаганнях.

1.2.28. Чемпіонат - офіційне змагання серед найсильніших спортсменів, команд за віковими, територіальними або відомчими ознаками, яке проводиться лише один раз на рік за кожною окремою ознакою.

1.2.29. В інших розділах даних Правил щодо змагань спортивних туристських походів та з видів спортивного туризму можуть бути запроваджені додаткові терміни, які не повинні суперечити термінології, визначеній у даному розділі.

1.3 Організація змагань
1.3.1.Змагання зі спортивного туризму проводяться за чинними Правилами, а також Положенням про змагання. У доповнення до Положення окремо можуть бути розроблені Умови проведення змагань, які дають опис особливостей перешкод на дистанціях або маршрутах та, при необхідності, визначають особливості техніки та тактики подолання перешкод, виконання спецзавдань на даній дистанції (маршруті) і повідомляються учасникам до жеребкування з відповідного виду програми.

Якщо Федерацією спортивного туризму затверджені методичні роз?яснення щодо організації суддівства, настанови з питань організації та проведення спортивних масових заходів з видів спортивного туризму, усі учасники змагань (спортсмени, судді, представники та інші) повинні дотримуватися встановлених ними норм та вимог. Положення, умови змагань, методичні роз?яснення, настанови не повинні суперечити Правилам, та (або) змінювати норми, встановлені ними.

1.3.2. Місце проведення змагань з видів спортивного туризму повинне мати зручні під'їзди, можливість розміщення команд і суддів, відповідні санітарно-гігієнічні умови, бути доступним для глядачів та відповідати вимогам Постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 1998 року - 2025 "Про порядок підготовки спортивних споруд та інших спеціально відведених місць для проведення масових спортивних та культурно-видовищних заходів із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 01 вересня 1999 року - 1622, про що складається Акт прийому готовності місця проведення змагань зі спортивного туризму за встановленою формою (додаток 1)

1.3.3. Порядок підготовки та проведення всеукраїнських та міжнародних змагань зі спортивного туризму встановлюється центральним уповноваженим органом виконавчої влади України з питань фізичної культури і спорту та Федерацією спортивного туризму України на договірних засадах, регіональних та відомчих змагань - організаціями, що проводять відповідні змагання. Для підготовки та проведення змагань може створюватися організаційний комітет, до складу якого входять представники зацікавлених організацій. В усіх випадках для підготовки та проведення змагань:
- визначається місце проведення змагань;
- отримується дозвіл на проведення змагань у відповідних організаціях, в т.ч. в організаціях, на території яких вони проводяться;
- розробляється та затверджується в установленому порядку і розсилається учасникам Положення про змагання;
- затверджується головна суддівська колегія змагань;
- здійснюються заходи по матеріально-технічному, транспортному, господарському, санітарно-гігієнічному та медичному забезпеченню змагань;
- здійснюється фінансування змагань в установленому порядку;
- вирішуються питання безпеки проведення змагань й охорони природи;
- вирішуються усі інші питання щодо проведення змагань.

1.3.4.Оргкомітет затверджує в установленому порядку план підготовки та проведення змагань та здійснює заходи, спрямовані на його виконання, у тому числі щодо:
- підготовки й облаштування дистанцій змагань, місць зберігання інвентарю, розташування транспортних засобів;
- розміщення, харчування і медичного обслуговування учасників і суддів;
- інформаційного забезпечення змагань, пропаганди спортивного туризму, поширення відомостей про змагання у засобах масової інформації; При відсутності оргкомітету його обов'язки покладаються на організацію, що проводить змагання.

1.3.5. Очолює суддівську колегію та керує проведенням змагань головний суддя змагань. У разі створення оргкомітету головний суддя є одночасно заступником голови оргкомітету за посадою. Головний суддя призначається організацією, що проводить змагання, а для міжнародних та всеукраїнських - Федерацією спортивного туризму України.

1.3.6. Обов?язки та права головного судді, інших суддів змагань, а також рекомендований склад суддівських колегій змагань з видів спортивного туризму та змагань туристських спортивних походів наведені у відповідних частинах Правил.

1.3.7. У разі виникненні загрози безпеці учасників або ж умов, за яких неможливе проведення змагань, вони повинні бути відкладені, а вже розпочаті - перервані. Якщо змагання в той же день провести неможливо, то рішення про їхнє подальше проведення і залік результатів приймає головна суддівська колегія спільно з організацією, що проводить змагання.

1.3.8. Спортивні результати змагань затверджуються головною суддівською колегією і повідомляються учасникам змагань до їх закриття.

1.3.9. Після закінчення змагань оформлюється оціночна відомість суддівської колегії, яка підписується головним суддею та головним секретарем змагань (додаток 2), а суддям змагань видається довідка про суддівство та участь у навчальному семінарі за установленою формою (додаток 3) За суддівство кожних змагань з видів спортивного туризму, а також змагань спортивних туристських походів видається одна довідка незалежно від кількості посад, що обіймав суддя, із зазначенням вищої посади. Довідки про суддівство окремих туристських спортивних походів під час їх випуску, а також оцінки звіту про похід в маршрутно-кваліфікаційних комісіях - колегіях суддів змагань туристських спортивних походів видаються один раз на рік, з урахуванням усіх туристських спортивних походів, у суддівстві яких брав участь суддя.
1.4. Положення про змагання
1.4.1. Положення про міжнародні та всеукраїнські змагання затверджуються Федерацією спортивного туризму України та центральним органом виконавчої влади з фізичної культури і спорту за поданням Федерації. Положення про регіональні змагання (республіканські в Автономній Республіці Крим, обласні, Київські та Севастопольські міські) спільно затверджують відповідні структурні підрозділи з фізичної культури і спорту місцевих органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування та територіальні осередки Федерації спортивного туризму України (територіальні федерації) за поданням територіальної федерації. Положення про місцеві та відомчі змагання готуються та затверджуються організаціями, що проводять змагання.

1.4.2.Положення про міжнародні та всеукраїнські змагання направляються організаціям, що беруть участь у них, не пізніше, ніж за 3 місяці до їх початку, а в решті випадків - за 1 місяць. Для спортивних туристських походів постійно діючим Положенням є дані Правила, які передбачають всі необхідні вимоги щодо спортивних туристських походів різної складності.

1.4.3. Положення про змагання складається із наступних розділів:
- мета та завдання;
- термін та місце проведення;
- керівництво змаганнями;
- учасники змагань та вимоги до них;
- програма, умови проведення змагань, кількість і класи дистанцій, категорії складності походів (відповідно до змагань, що проводяться);
- умови прийому учасників;
- визначення результатів;
- нагородження переможців та призерів;
- фінансування;
- безпека, медико-санітарне забезпечення змагань;
- порядок та термін подачі заявок, необхідна документація.

У залежності від рангу змагань кількість розділів може бути скорочена, а самі розділи можуть бути об'єднані.

1.4.4. Зміни та доповнення до положення має право вносити організація, що його затвердила. Окрім того, у випадку обгрунтованої необхідності зміни та доповнення до положення має право Оргкомітет разом з головною суддівською колегією (далі - ГСК) напередодні змагань на спільному засіданні з представниками команд, але не пізніше початку першого жеребкування на даних змаганнях. Ці зміни і доповнення не повинні містити нові вимоги до команд і учасників не передбачені Положенням, Умовами змагань та ускладнювати проходження дистанцій з видів спортивного туризму або маршрутів туристських спортивних походів, змінювати порядок підведення підсумків змагань.
1.5.
Охорона природи, пам?яток історії та культури
1.5.1. Під час проведення змагань усі учасники та судді зобов?язані дотримуватись норм поведінки, спрямованих на охорону природи, пам'яток історії та культури та правил протипожежної безпеки.

1.5.2. Відповідальність за виконання заходів по охороні природи, пам?яток історії та культури під час змагань покладається на заступника головного судді з організаційної роботи, коменданта змагань, а також на представників (керівників) команд.
Заступник головного судді з організаційної роботи та комендант змагань координують свою роботу із працівниками лісового господарства та природно-заповідного фонду на місці проведення змагань.

1.5.3. Під час реєстрації команд або проходження ними мандатної комісії представникам (керівникам) команд мають бути повідомлені вимоги щодо охорони природи, пам?яток історії та культури в зоні проведення змагань.

1.5.4. Дистанції змагань не повинні проходити через території з особливим та/або обмеженим режимом відвідування без офіційного погодження з відповідними установами та організаціями.

1.5.5. Усім учасникам змагань забороняється:
-здійснювати самочинні порубки зелених насаджень;
- засмічувати місця проведення змагань;
- розпалювати багаття поза межами спеціально визначених ГСК місць для приготування їжі.

1.5.6. Порушники зазначених вимог щодо охорони природи, пам?яток історії та культури несуть відповідальність, передбачену законодавством, а також можуть бути зняті зі змагань.

1.6. Звіт про змагання
1.6.1. За підсумками змагань зі спортивного туризму готуються відповідні звіти про змагання.

1.6.2. По змаганнях спортивних туристських походів кожна команда - учасниця змагань після закінчення походу готує звіт про поход за встановленою формою і надає його до МКК в установлені терміни.

Звіт може бути усним (з фотопідтвердженням) або письмовим згідно з вказівкою маршрутно-кваліфікаційної комісії (МКК) і повинен надавати відомості про маршрут, локальні перешкоди і способи їх подолання, заходи безпеки тощо.
Після закінчення календарного року МКК всіх рівнів подають у МКК вищого рівня, а ЦМКК - до Виконкому Федерації спортивного туризму України, щорічні звіти про кількість СП та учасників в них по кожному виду туризму.

1.6.3. За підсумками змагань з видів спортивного туризму, чемпіонатів (першостей) спортивних походів Головна суддівська колегія готує та подає письмовий звіт про змагання. Відповідає за підготовку та своєчасне подання звіту про змагання головний суддя змагань, безпосередню підготовку звіту здійснює (забезпечує) головний секретар змагань.

1.6.3.1. Звіт про змагання може бути як повний, так і скорочений. Звіти про змагання зберігаються у відповідних організаціях не менше 5 років.

Повний звіт не пізніше як через 15 календарних днів після закриття змагань подається для розгляду та зберігання до організації, що забезпечувала безпосередню підготовку та проведення змагань.

Скорочений звіт про змагання затверджується організацією, яка затверджувала Положення про змагання. Обсяг скороченого звіту визначається організацією (керівним органом), яка (який) затверджувала Положення про змагання.

По міжнародних та всеукраїнських змаганнях готуються як повний, так і скорочений звіти. Повний звіт зберігається в організації, яка безпосередньо проводила змагання. Скорочений звіт про такі змагання не пізніше 15 днів після закриття змагань подається до відповідної центральної колегії суддів змагань Федерації спортивного туризму України, яка у подальшому подає його на розгляд Виконкому Федерації.

Скорочений звіт по регіональних змаганнях подається до колегій суддів територіальних федерацій спортивного туризму не пізніше п?ятнадцяти календарних днів після закриття змагань. По усіх інших змаганнях подається скорочений звіт до організації, що проводить змагання, яка самостійно встановлює обсяг та терміни подання звіту.

1.6.3.2. Повний звіт про змагання включає в себе:
- звіт головного судді змагань за встановленою формою (додаток - 4 );
- звіт судді-інспектора змагань (додаток 5);
- Положення про змагання;
- наказ (розпорядження) про проведення змагань;
- зміни та доповнення до Положення;
- Умови змагань;
- склад головної суддівської колегії;
- оціночна відомість суддівської колегії - іменні заявки команд;
- схеми та описи дистанцій * ;
- контрольні карти, лоції дистанцій змагань * ;
- протоколи дистанцій, етапів, видів програми (форма протоколу для всеукраїнських змагань додається - додаток 6);
- зведені протоколи змагань;
- акти здачі-прийомки дистанцій *;
- протести;
- протоколи засідань ГСК, апеляційного журі.

________
*) Поширюється на змагання з видів спортивного туризму та очні змагання туристських спортивних походів.

1.6.3.3. Протоколи змагань, затверджені ГСК та оформлені відповідно до встановлених вимог є підставою для присвоєння спортсменам спортивних розрядів.

1.6.3.4. Звіти головного судді та судді-інспектора міжнародних та всеукраїнських змагань розглядаються та затверджуються Виконкомом Федерації, регіональних змагань - президією (виконкомом) територіальної федерації спортивного туризму.

Одночасно із затвердженням звітів дається оцінка роботи головного судді та судді-інспектора змагань.

1.6.3.5. Звіт головного судді місцевих та відомчих змагань розглядається та затверджуються організацією, що проводить ці змагання з одночасною оцінкою роботи головного судді. Одночасно із звітом головного судді змагань заслуховується звіт судді-інспектора та дається оцінка його роботи.

# data[].attributes.attachment_link.title
Загальні положення щодо проведення змагань зі спортивного туризму

# data[].attributes.attachment_link.description
1.1. Вступ 1.1.1. Правила змагань зі спортивного туризму (далі - Правила) є основним нормативним документом, що регламентує порядок організації, проведення та підведення підсумків змагань зі спортивного туризму. 1.1.2. Дія Правил поширюється на змагання туристських спортивних походів та змагання з видів спортивного туризму. 1.1.3.

# data[].attributes.headline
Планування програми змагань

# data[].attributes.subject
Планування програми змагань

# data[].attributes.body
Змагання з видів спортивного туризму (21.04.2021 знайомимося із положеннями за посиланням)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Турклуб КПІ Глобус

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
3.1. Загальні положення
3.1.1. Змагання з видів спортивного туризму (далі - змагання з ВСТ) проводяться з метою виявлення найсильніших команд та учасників, підвищення їх технічної та тактичної майстерності, сприяння безпеці спортивних туристських походів та змагань з ВСТ.

3.1.2. Основними завданнями змагань з ВСТ є:
- удосконалення спортивної майстерності туристів-спортсменів, виконня спортсменами нормативів та вимог Єдиної спортивної класифікації України з неолімпійських видів спорту на присвоєння спортивних розрядів та звань зі спортивного туризму;
- відпрацювання та удосконалення технічних та тактичних прийомів подолання реальних перешкод у спортивних туристських походах;
- моделювання дій туристів у складних похідних ситуаціях;
- залучення населення до здорового способу життя.

3.1.3.
Змагань з ВСТ можуть проводитися як:
- змагання з обраного виду спортивного туризму;
- змагання на комбінованих дистанціях, що включають змагання з різних видів спортивного туризму.

3.1.4. Змагання з ВСТ можуть бути командними (стартує і проходить дистанцію разом уся команда, зв?язки, екіпажі), особистими (змагаються окремі учасники) та особисто - командними (результат команди складається з суми особистих результатів залікових учасників).

3.1.5. Змагання з ВСТ можуть проводитись як на одній, так і на декількох дистанціях.

Типи дистанцій змагань:
- коротка дистанція - смуга перешкод, рятувальні роботи, велокрос, тріал тощо;
- довга дистанція - крос-похід, ралі, маршрутні перегони тощо;
- інші види дистанцій, передбачені відповідними видовими розділами даних Правил з урахуванням специфіки видів спортивного туризму або конкретних змагань.

3.1.6. Змагання з ВСТ, за результатами яких можуть бути присвоєні спортивний розряд "Кандидат у майстри спорту України" та спортивне звання "Майстер спорту України", проводяться не менше ніж на двох дистанціях різного типу. Перелік цих дистанцій визначається Положеннм про змагання.

Усі інші змагання з ВСТ можуть проводитися як на одній, так і на декількох дистанціях.

3.1.6. При особистих змаганнях та змаганнях зв?язок нормативні вимоги до протяжності дистанцій та розрахункового часу на їх проходження можуть бути зменшені відповідно до рішення ГСК змагань, але не більше, ніж у два рази.
3.2. Класифікація змагань
3.2.1. Основними характеристиками змагань з ВСТ є їх ранг, клас та кваліфікаційний ранг окремих дистанцій змагань.

3.2.2. Ранг змагань з ВСТ визначається відповідно до вимог розділу "Спортивний туризм" Єдиної спортивної класифікації України з неолімпійських видів спорту.

3.2.3. Клас дистанцій змагань з окремих видів спортивного туризму визначається відповідно до вимог даних Правил. Дистанції змагань можуть бути І, ІІ, ІІІ, ІV, V класу.
Класифікація складності дистанцій змагань з ВСТ в цілому відповідає класифікації складності маршрутів спортивних туристських походів, а перелік, тактична і технічна складність перешкод, які долаються на дистанціях, повинні наближатись до складності перешкод, які долаються у спортивних туристських походах відповідної категорії складності.
Клас комбінованих дистанціій залежить від кількості видів спортивного туризму, перешкоди яких включено у дистанцію, та складності цих першкод. Комбіновані дистанції, які включають в себе перешкоди двох і більше видів спортивного туризму, можуть мати клас дистанції на одну градацію вище, ніж видова дистанція, за умови, що клас дистанцій з різних видів спортивного туризму відрізняється один від одного не більше ніж на один клас.

Класифікація дистанцій та особливості суддівства у кожному виді спортивного туризму наведені у видових розділах Правил.

3.2.4. Кваліфікаційний ранг дистанцій змагань визначається за рейтинговою таблицею окремо на кожній дистанції як сума балів за спортивні розряди і звання учасників команд, що посіли перші шість місць:

Таблиця складена з розрахунку 4-х учасників у команді. Якщо у команді інша кількість учасників, то для визначення суми балів команди розраховується середній бал і результат помножується на 4. Для особистих змагань сума балів перших шести учасників помножується на 4.

3.2.5. Кваліфікаційний ранг дистанцій змагань в особистих змаганнях (окрім змішаних екіпажів, зв?язок) визначається для чоловіків і жінок окремо.
3.3. Учасники змагань, представники (тренери) команд
3.3.1. До змагань з ВСТ допускаються учасники, які включені до іменної заявки і їх спортивна кваліфікація відповідає вимогам Положення та Правилам змагань, мають дозвіл медичного закладу, страховий поліс, обумовлений Положенням, а також необхідне спорядження. Перелік мінімальнодостатнього необхідного спорядження може визначатися Положенням або (та) Умовами змагань.

Склад команд може бути чоловічим, жіночим та змішаним.

Кількісний склад команди визначається Положенням про змагання.

3.3.2. В залежності від класу дистанції змагань учасники повинні мати спортивну кваліфікацію згідно з таблицею:

*)для участі у командних змаганнях з дистанціями вище І класу 30% учасників команди можуть мати розряди на одну ступінь нижче, ніж встановлено для дистанцій даного класу;
**) до участі у змаганнях з водного туризму можуть бути допущені спортсмени, що мають такий саме розряд з веслувального слалому, а до змагань з гірського туризму - що мають такий саме розряд з альпінізму, скелелазання, але їх розряди і звання при визначені рангу змагань не враховуються. Можливість допуску до участі у певних змаганнях спортсменів, що спеціалізуються в інших видах спорту визначається у відповідних видових розділах Правил;
***) за спецдопуском медичного закладу до участі у змаганнях можуть бути допущені учасники, вік яких на один рік менше встановленого. Можливість допуску до участі у змаганнях за спецдопуском встановлюється Положенням про змагання. В окремих розділах Правил за видами туризму мінімальний вік учасників змагань може бути підвищений.

3.3.3. Учасники змагань зобов'язані:

- виконувати загальновизнані норми поведінки спортсмена, бути дисциплінованими, чесними та ввічливими;
- знати та виконувати Правила, Положення, умови змагань, методичні роз?яснення та настанови з виду спортивного туризму. Незнання цих документів не звільняє від відповідальності за порушення;
- дотримуватися техніки безпеки, надавати допомогу тим, хто опинився на трасі змагань у небезпеці, а також тим, хто отримав травму;
- мати номери учасників, закріплені на спортсмені відповідно до вимог ГСК змагань;
- у випадку припинення своєї подальшої участі у змаганні на дистанції негайно сповістити про це суддівську колегію через представника команди або особисто.

3.3.4. Учасники змагань не мають права:
- виходити на дистанції змагань під час їх проведення, підготовки, або в інший період, визначений Положенням або умовами змаганнь, без дозволу ГСК;
- входити у стартову зону без дозволу суддів на старті;
- застосувати спорядження та засоби пересування, не передбачені Правилами, Положенням, Умовами, або заборонені технічною комісією;
- втручатися в роботу суддівської колегії.

3.3.5. Команди (учасники) можуть бути зняті зі змагань або з дистанції за рішенням ГСК за:
- несвоєчасну явку на старт;
- використання стороньої допомоги, за винятком медичної, або за дії, що заважали учасникам іншої команди під час виступу;
- псуваня або навмисну зміну перешкод або облаштування дистанції;

- втрату спорядження, необхідного за вимогами безпеки;
- не спортивну або не етичну поведінку;
- дії, які викликають небезпеку для учасників, суддів та глядачів;
- травми або захворюванні учасника, що вимагають кваліфікованої медичної допомоги (за вимогою лікаря змагань або служби безпеки);
- порушення правил охорони природи, пам'яток історії та культури;
- явну непідготовленість до змагань за визначенням головного судді.

3.3.6. Організація, що спрямувала команду для участі в змаганнях, призначає свого представника, який представляє команду перед суддівською колегією.
3.3.7. Представник відповідає за дисципліну членів команди та виконання умов ГСК.

3.3.8. Представник має право:
- брати участь з дорадчим голосом у засіданнях суддівської колегії, що проводяться разом з представниками команд;
- отримувати інформацію про хід та результати змагань;
- подавати письмові протести і заяви до ГСК тощо.

3.3.9.Представник зобов'язаний:

- знати і виконувати Правила, Положення та Умови;

- бути присутнім на засіданнях суддівської колегії, які проводяться разом з представниками і повідомляти учасникам отримані відомості;

- забезпечувати своєчасну явку команди на старт або в суддівську колегію;

- подавати заявки та перезаявки, та всі інші документи, що передбачені Положенням та/або умовами змагань;

- повідомляти у письмовій формі суддівську колегію про учасників своєї команди, що залишилися на дистанції змагань після їх закінчення;

- виконувати всі вимоги суддівської колегії.

3.3.10. Представнику і тренеру заборонено:
- втручатись в роботу суддівської колегії;
- знаходитись на дистанції під час змагань, а також у період їх підготовки та в інший період, обумовлений Положенням та/або Умовами змагань, крім випадків, коли обов?язки представника покладені на одного з учасників команди.

3.3.11.
При необхідності та на вимогу головного судді або ж його заступника представник, тренер та команда можуть бути залучені до участі у рятувальних роботах.
3.4. Форма одягу, спорядження учасників
3.4.1. Учасники змагань повинні мати форму одягу, яка відповідає Положенню або Умовам.

3.4.2. На змаганнях учасники користуються особистим, командним та суддівським спорядженням.

Суддівське спорядження складається з обладнання дистанції, засобів забезпечення безпеки та технічних засобів пересування, які можуть надаватися учасникам згідно з Положенням та/або Умовами змагань.

Крім обов?язкового, обумовленого Положенням та/або Умовами, учасники мають право використовувати додаткове спорядження, використання якого дозволено ГСК.

3.4.3. Спорядження та технічні засоби пересування повинні відповідати вимогам безпеки учасників, суддів та глядачів.

3.4.4. Придатність і справність спорядження, що забезпечують безпеку, та технічних засобів пересування перевіряються технічною комісією.

Технічна комісія має право вимагати від команди документи, які б підтверджували можливість використання на змаганнях нестандартного спорядження (акт або висновки уповноваженої організації про експериментальну перевірку тощо).

Остаточне рішення з питань спорядження приймає заступник головного судді з безпеки.
3.5. Заявки на участь у змаганнях
3.5.1. Проведення змагань з ВСТ передбачає подання попередніх, іменних та технічних заявок.

3.5.2. Попередня заявка, що підтверджує участь команди у змаганнях, подається за установленою формою в організацію та у терміни, що визначені Положенням (додаток 7).

3.5.3. Іменна заявка подається в ГСК (мандатну комісію) змагань. Іменна заявка оформлюється за установленою формю, підписується керівником організації, що направляє команду, представником команди та завіряється печаткою (додаток 8).
Лікарський допуск учасників до змагань підтверджується особистим підписом лікаря та печаткою лікарсько-фізкультурного диспансеру.

Крім того, лікар, підпис якого завіряється медичним закладом, засвідчує загальну кількість допущених учасників.
Для місцевих змагань замість візи лікаря у заявці допускається подання медичної довідки з підписом лікаря та печаткою медичного закладу про допуск до змагань.
Кількість запасних учасників та термін подання іменної заявки визначаються Положенням.

3.5.4. Технічна заявка подається під час змагань на вимогу ГСК для визначення учасників змагань з певного виду програми і є вибіркою з іменної заявки.

3.5.5. Перезаявка (заміна учасника у технічній заявці) подається в суддівську колегію не пізніше, ніж за годину до початку змагань з даного виду програми.

3.5.6. При наявності двох і більше команд від однієї організації, кількість заявок повинна відповідати кількості заявлених команд. Не допускається включення одних і тих же учасників у заявки різних команд.
3.6. Мандатна комісія та апеляційне журі
3.6.1. На змаганнях міжнародного, всеукраїнського та регіонального значення прийом і перевірку іменних заявок та інших обов?язкових документів учасників, визначених Положенням, проводить мандатна комісія, головою якої є представник організації або федерації спортивного туризму, що проводить дані змагання. До її складу обов'язково входить головний секретар та лікар змагань. На інших змаганнях функції мандатної комісії може виконувати уповноважений представник ГСК за участю лікаря.

3.6.2. Після закінчення терміну подання заявок мандатна комісія готує зведений протокол мандатної комісії за установленою формою (додаток 9).

Результати роботи мандатної комісії затверджуються ГСК змагань і оголошуються на першому спільному засіданні ГСК з представниками команд.

3.6.3. Спірні питання про допуск учасників до змагань, пов?язані з їх територіальною або іншою приналежністю, вирішує представник організації, що проводить змагання спільно з представником федерації спортивного туризму (клубу, ФСТ тощо), питання щодо спортивної кваліфікації - ГСК.
Команди або окремі учасник, які були не допущені до участі у змаганнях через недоліки у оформлені документів можуть бути допущені за рішенням ГСК до першого жеребкування умовно ?під протестом? за умови, що не пізніше ніж за дві години до першого старту вони подадуть до мандатної комісії необхідні документи у повному обсязі і мандатна комісія прийме позитивне рішення про допуск.

3.6.4. Апеляційне журі в обов?язковому порядку створюється на міжнародних та всеукраїнських змаганнях.
На інших змаганнях апеляційне журі створюється за необхідністю.

До складу журі входять, як правило, три висококваліфікованих судді. Журі очолює голова, який одночасно є суддею інспектором змагань. Головний суддя до складу журі не входить.

Апеляційне журі на всеукраїнські та міжнародні змагання, які проводяться на території України, призначається Виконкомом ФСТУ, на інші змаганя апеляційне журі призначається організацією, яка проводить змагання.

Апеляційне журі розв?язує складні питання та конфліктні ситуації, що виникають під час змагань, пов?язані з тлумаченням Правил змагань з ВСТ, Положення, Умов, Методичних роз?яснень, Настанов.

Рішення апеляційного журі приймається більшістю голосів членів журі і є обов?язковим для виконання на данних змаганнях.
3.7. Технічний інцидент
3.7.1.Технічний інцидент може бути зафіксований учасниками та/або суддями на дистанції.

Зафіксований учасниками технічний інцидент повинен бути повідомлений суддям.

3.7.2. Рішення про наявність технічного інциденту та шляхи усунення його наслідків приймає Головний суддя або заступник Головного судді на дистанції.

3.7.3. Якщо після технічного інциденту службі дистанції або команді необхідна перерва, повторний старт повинен бути наданий у той же день.

3.7.4. Якщо причину технічного інциденту служба дистанції може швидко усунути, то час, витрачений на усунення технічного інциденту, команді компенсують.

3.7.5. Якщо представник команди вирішив продовжити виступ при зафіксованому технічному інциденті, в подальшому ніякі протести по технічному інциденту, що мав місце, до розгляду не приймаються. Своє рішення про продовження виступу представник команди зобов?язаний оголосити суддям.
3.8. Протести та порядок їх розгляду
3.8.1. Протести (апеляції) подаються представником команди головному секретарю змагань на ім?я головного судді у письмовій формі, де обов'язково вказуються ті пункти Правил, Методичних роз?яснень, Настанов, Положення, Умов, які той хто протестує вважає порушеними.

3.8.2. Протести щодо порушень Правил і Положення у частини підготовки або організації самих змагань подаються не пізніше однієї години до початку змагань з данного виду (дистанції).

3.8.3. Протести на дії учасників, суддів, обслуговуючого персоналу, що призвели до порушення Умов змагань, Положення або Правил і впливають на результат команди, подаються не пізніше однієї години після письмового оголошення попередніх результатів у даному виді програми змагань.

Протести, що стосуються результату виступу команди також подаються не пізніше, ніж через одну годину, після опублікування попередніх результатів у данном виді програми змагань.

3.8.4. Протест повинен бути розглянутий ГСК до затвердження результатів відповідних змагань, але не пізніше 12-ти годин від часу його подання.

Якщо поданий протест неможливо розглянути до закінчення змагань, суддівська колегія може допустити учасників (команду) до змагань умовно "під протестом". Результати виступу затверджуються після вирішення питання про протест.

3.8.5. Суддівська колегія вислуховує по протесту всі сторони, але у випадку неявки однієї з них, рішення може бути прийняте і за її відсутності.

3.8.6. Остаточне рішення по протесту приймає головний суддя. Рішення повинно бути оформлене протоколом і повідомлене заявнику.

3.8.7. Рішення ГСК, пов'язані з питаннями безпеки, включаючи припинення, перенесення або відміну змагань, не можуть бути приводом для протесту.

3.8.8. Представник команди в разі незгоди з рішенням ГСК, прийнятим при розгляді його протесту, має право звертатися до апеляційного журі.
Апеляція може бути подана протягом однієї години після повідомлення рішення ГСК по протесу представнику команди.

Апеляція повинна бути розглянути протягом 12 годин з моменту подання, але до затвердження результів змагань.

3.8.9. На змаганнях може бути запроваджена система обов'язкової застави при поданні протесту. Рішення про запровадження обов'язкової застави приймає організація, яка проводить змагання.
3.9. Суддівська колегія змагань
3.9.1. Суддівство змагань з ВСТ забезпечуює суддівська колегія змагань, склад якої комплектується та затверджується організацією, що проводить змагання згідно з Правилами та з урахуванням норм Положення про суддів зі спортивного туризму.
До суддівства змагань допускаються судді з відповідною суддівською кваліфікацією та досвідом суддівства змагань з відповідного ВСТ.

3.9.2. Чисельний та якісний склад суддівської колегії визначається в залежності від рангу змагань, класу дистанцій (додаток 10).

3.9.3. Для міжнародних, всеукраїнських змагань склад ГСК затверджується у терміни, встановлені Мінсім'ямолодбспортом України, регіональних - не пізніше, ніж за місяць до їх початку. Для інших змагань - напередодні змагань.

3.9.4. На змаганнях з кількох видів туризму можуть створюватися ГСК та суддівські колегії з цих видів туризму з їх підпорядкуванням загальній ГСК заходу.

3.9.5. Перед початком змагань рекомендовано проведення 1-3-денного суддівського установчого семінару під керівництвом головного судді чи його заступника. Після закінчення семінару та змагань суддям видаються довідки встановленого зразку про участь у семінарі та суддівство змагань (додаток 3).

3.9.6. Загальні обов?язки суддів.

Судді зобов'язані:
- твердо знати і виконувати Правила, Положення та Умови;
- бути принциповими, об'єктивними та неупередженими, оцінюючи виступи учасників;
- слідкувати за виконанням учасниками Правил, Положення, Умов та норм поведінки;
- бути дисциплінованими, не залишати місця проведення змагань без дозволу старшого судді бригади, до якої він входить, головного судді, або його заступника на дистанції;
- фіксувати у протоколі порушення, що допущені учасниками;
- зупиняти учасника (команду) при виникненні небезпеки, яка може привести до нещасного випадку, вимагати виправлення помилок, що можуть вплинути на безпеку;
- носити встановлену форму одягу та відповідні до обов'язків розпізнавальні знаки.

Судді не мають права:
- бути учасниками, тренерами, представниками, керівниками команд або їх заступниками на змаганнях, які вони обслуговують;
- надавати допомогу учасникам на дистанції, за виключенням медичної, допомоги по забезпеченню безпеки;
- допускати на дистанцію сторонніх осіб без дозволу головного судді.

3.9.7. Роботою суддівської колегії керує головна суддівська колегія (ГСК). До її складу входять:
- головний суддя;
- заступники головного судді;

- головний секретар;
- начальники дистанцій.

3.9.8. Очолює суддівську колегію та керує проведенням змагань головний суддя.
Головний суддя відповідає за організацію та чітке проведення змагань у відповідності з Правилами, Методичними роз?ясненнями, Положенням та Умовами і вирішує всі питання, що виникають під час змагань, в тому числі і такі, що не передбачені Правилами, Положенням або Умовами.

Розпорядження головного судді обов'язкові для суддів, обслуговуючого персоналу, учасників, представників, тренерів та капітанів команд.

3.9.9. Головний суддя зобов'язаний:
- перед початком змагань провести установчий семінар або інструктаж суддів;
- розподілити суддів по бригадах, враховуючи їх досвід та затвердити склад технічної комісії;
- до початку змагань перевірити та прийняти по акту дистанції у відповідності до вимог Правил, Положення та Умов;
- перед початком змагань провести нараду з представниками команд, на якій проінформувати їх про склад ГСК, дистанції змагань, Умови та порядок проведення змагань;
- перевірити наявність рятувальних засобів та готовність до їх застосування, забезпеченість медичним обслуговуванням та засобами зв'язку;
- затвердити контрольний час, інтервал між стартами та час початку змагань;
- затвердити акт здачі дистанції;
- затвердити акти технічної комісії;
- організувати розгляд протестів, забезпечити прийняття рішення по ним у встановлені терміни;
- провести засідання суддівської колегії перед початком змагань та після їх закінчення, а також у процесі проведення змагань, якщо виникне така необхідність;
- проводити засідання ГСК;
- проводити спільні наради суддівської колегії та представників команд щодо змагань на окремих дистанціях, або з видів програми;
- організувати пошук учасників, які не прибули на фініш після закінчення контрольного часу;
- після закінчення змагань видати суддям довідки про суддівство;
- протягом п'ятнадцяти днів після закінчення змагань подати звіт головного судді змагань з висновками та пропозиціями, спрямованими на вдосконалення практики проведення змагань, Положення, Правил, Методичних роз?яснень чи Настанов, а також забезпечити своєчасність подання звіту про змагання головним секретарем змагань до відповідної організації.

3.9.10. Головний суддя має право:
- при необхідності перенести початок змагань, або припинити їх проведення якщо виникають умови, що можуть призвести до нещасних випадків або роблять проведення змагань неможливим (несприятливі метереологічні умови, неготовність дистанції і т.п);
- внести зміну до програми змагань, якщо за якихось об?єктивних умов виникла така необхідність;
- переміщати суддів по ходу змагань на інші посади;
- відмінити помилкове рішення судді, усунути від роботи суддів, які допустили грубі помилки або не справляються зі своїми обов'язками;
- усунути від подальшої участі в змаганнях учасників чи команди (тільки після проходження дистанції), а також представників (тренерів), що припустились грубих порушень Правил, Положення, Умов або дисципліни і клопотати про їх дискваліфікацію;
- дозволити повторний виступ команди (учасника), якщо під час її виступу виникли серьозні перепони з вини суддівської бригади.

3.9.11. У залежності від значення, програми та кількості дистанцій змагань на допомогу головному судді надається один або кілька заступників, що працюють під його керівництвом.

Заступники головного судді керують за його вказівками окремими ділянками роботи. У разі відсутності головного судді його обов'язки покладаються на одного із заступників, який користується на цей період усіма правами головного судді.

3.9.12. На змаганнях з кількох видів туризму заступники головного судді є одночасно головними суддями з видів туризму, а заступники головного секретаря є одночасно головними секретарями з видів туризму.

3.9.13. Заступник головного судді з дистанцій змагань:
- здійснює контроль за роботою начальника дистанції;
- перевіряє готовність дистанції змагань, проводить її показ капітанам команд;
- подає пропозиції головному судді щодо складу суддівських бригад;
- інструктує суддів перед початком змагань;
- проводить змагання та керує бригадами суддів;
- доповідає після закінчення змагань головному судді про їх результати;
- відміняє помилкові рішення суддів;
- тимчасово (до рішення головного судді) звільняє від суддівства суддів, які допустили грубі порушення або не справляються зі своїми обов'язками та усуває від участі у змаганнях на дистанції учасників або команди, які порушили Правила, Положення або Умови.

3.9.14. Заступник головного судді з організаційної роботи координує діяльність окремих служб з організацією, що проводить змагання, по всіх питаннях матеріально-технічного постачання, а також керує роботою коменданта змагань та обслуговуючого персоналу.

3.9.15. Заступник головного судді з безпеки створює умови для безпечного проведення змагань, за рішенням організації, яка проводить змагання, створює рятувальний загін та керує його діями та співпрацює з підрозділами аварійно-рятувальної служби МНС України по забезпеченню безпеки змагань, підписує акт здачі дистанції.

3.9.16. Заступник головного судді з безпеки:
- перевіряє дистанцію та надійність обладнання на дистанції для попередження можливості нещасних випадків;
- разом з начальником дистанції підписує акт про готовність дистанції до проведення змагань (додаток 11);
- веде контроль за виконанням заходів безпеки на дистанції змагань, при необхідності організовує пости на складних ділянках, етапах дистанцій;
- має право тимчасово закрити дистанцію при виникненні аварійної ситуації, або для проведення рятувальних робіт;
- має право залучати до проведення рятувальних робіт суддів та учасників.

3.9.17. Заступник головного судді з суддівства:
- підбирає суддів на дистанції, перевіряє їхню кваліфікацію і компетентність, формує суддівські бригади;
- дає роз?яснення суддям про особливості суддівства на конкретному місці і консультує їх в процесі замагань;
- керує роботою суддівських бригад;
- збирає інформацію та аналізує ситуації, пов?язані з протестами, готує обгрунтовані рішення по ним;
- проводить аналіз роботи суддів по кожному дню змагань;
- узгоджує попередню оцінку роботи суддів.

3.9.18. Головний секретар змагань:
- керує роботою секретаріату, суддів з інформації та нагородження, технічними працівниками (оператори ПК, оформлювачі, художники);
- проводить інструктаж секретаріату;
- бере участь у роботі мандатної комісії;
- приймає від представників команд протести, передає їх головному судді, контролює винесення рішень по протестах;
- відповідає за підготовку та оформлення всієї документації по змаганнях;
- визначає організаційну структуру секретаріату, схему обробки документації при підрахуванні технічних результатів;
- відповідає за правильність та своєчасність підрахунку результатів змагань та інформування команд;
- складає список-заявку на канцелярські товари, інвентар, необхідний для роботи секретаріату, бланки протоколів, дипломи, грамоти, призи та інші нагороди призерам;
- готує разом з головним суддею звіт про змагання у терміни та в обсязі, визначені Правилами.

3.9.19. Секретаріат змагань:
- приймає документи від мандатної комісії після закінчення її роботи;
- приймає від команд технічні заявки по змаганням, перевіряє правильность їх заповнення;
- перевіряє відповідність технічних заявок фактичному складу команд, що стартують на дистанціях;
- проводить жеребкування між командами і складає стартовий протокол;
- роздає представникам команд номери учасників, які після закінчення змагань забирає;
- роздає суддям розпізнавальні знаки, бланки протоколів;
- веде протоколи засідань суддівської колегії та оформлює розпорядження головного судді по ходу змагань;
- підраховує поточні та підсумкові результати змагань;
- оформлює протоколи змагань у відповідності до встановлених вимог;
- інформує команди про результати виступів;
- веде облік роботи суддів під час змагань, готує довідки про суддівство;
3.9.20. Начальник дистанції призначається на кожну дистанцію і відповідає за її підготовку та справність під час проведення змагань. Начальник дистанції підпорядковується головному судді або його заступнику з виду.

У розпорядження начальника дистанції може надаватися група робітників, транспортні засоби для проведення робіт з обладнання дистанції.

3.9.21. Начальник дистанції:
- планує, розміщує та повністю обладнує дистанцію змагань відповідно до Правил, Положення та Умов;
- спільно із заступником головного судді по дистанції готує розклад часу проходження дистанції, пропозиції щодо контрольного часу та інтервалу між стартами;
- складає заявку на спорядження для обладнання дистанції, отримує його у коменданта і відповідає за його цілісність під час змагань;
- готує схему дистанції;
- до початку змагань здає по акту головному судді дистанцію змагань;
- не пізніше ніж за годину до початку змагань вивішує затверджену головним суддею та суддею-інспектором схему дистанції;
- разом із заступником головного судді знайомить капітанів із дистанцією, при необхідності організовує демонстрацію проходження;
- разом із заступником головного судді проводить інструктаж суддів та розставляє їх на дистанції;
- після закінчення змагань, або за вказівкою головного судді знімає суддів з дистанції та повертає коменданту спорядження та інвентар, що був використаний для обладнання дистанції.

3.9.22. Голова технічної комісії веде перевірку особисто-командного спорядження та технічних засобів пересування учасників на відповідність вимогам техніки безпеки, Правил, Положення та Умов.

3.9.23. Суддя-інспектор міжнародних та всеукраїнських змагань призначається Виконкомом Федерації спортивного туризму України, регіональних - президіями територіальних осередків ФСТУ в АР Крим, областях, містах Києві та Севастополі, в інших випадках суддя-інспектор може призначатися організацією, що проводить змагання за погодженням з територіальними осередками ФСТУ.

Суддя-інспектор до початку змагань проводить інспекцію, разом з начальником дистанції перевіряє правильність постановки дистанції у відповідності з класом змагань та вимогами безпеки, відповідність схеми дистанції, розклад часу проходження, доповідає головному судді про всі невідповідності і недоліки дистанції, після закінчення інспекції та узгодження усіх проблемних питань визначає клас дистанції та підписує акт її здачі.

Суддя-інспектор може аргументовано запропонувати заступнику головного судді та начальнику дистанції змінити її. У випадку розходжень остаточне рішення по дистанції приймає головний суддя.
Інспектування дистанції змагань IV-V класу проводиться, як правило, у два етапи. Перша (попередня) інспекція проводиться не пізніше ніж за 1 місяць перед змаганнями.
Під час змагань суддя-інспектор слідкує за якістю суддівства. Має право бути присутнім на всіх засіданнях ГСК із правом дорадчого голосу. Суддя-інспектор не має права робити зауваження суддям або відміняти їх рішення в процесі змагань.

Після закінчення змагань суддя-інспектор подає письмовий звіт про змагання до організації, що його призначила, та пропонує оцінку роботи головного судді.

3.9.24. Комендант змагань відповідає за організацію та підтримку порядку і охорони природи у районі проведення змагань, керує обслуговуючим персоналом та транспортом, виділеним у його розпорядження.

3.9.25. Комендант змагань:
- розміщує учасників змагань, членів суддівської колегії, медичний та обслуговуючий персонал;
- при розміщенні у польових умовах підбирає місця для табору, стоянки транспорту, вогнищ для приготування їжі, просушки одягу та забезпечує доставку палива;
- обладнує та оформлює місця відкриття та закриття змагань, щити інформації, місця старту та фінішу змагань;
- видає начальнику дистанції інвентар, спорядження для обладнання дистанції і приймає його після закінчення змагань;
- організує харчування суддів на місці проведення змагань, забезпечує табір освітленням та зв'язком;
- обладнує за домовленістю із санепідемстанцією місця забору води для приготування їжі, тимчасові туалети, сміттєві ями;
- після закінчення змагань приймає місця розміщення у представників команд, складає доповідну записку про стан району змагань і передає її головному судді.

3.9.26. Суддя з нагородження готує за вказівкою головного секретаря все необхідне для нагородження переможців та призерів змагань (дипломи, грамоти, медалі, призи і т. і.), оформлює звітну документацію на видачу матеріальних нагород, бере участь в організації урочистих церемоній відкриття та закриття змагань.

3.9.27. Суддя з інформації готує інформаційні матеріали (таблиці, щити, схеми дистанцій, тощо), під час змагань надає оперативну інформацію про учасників та хід змагань, передає оголошення ГСК, організовує роботу представників преси, радіо, телебачення, бере участь в організації урочистих церемоній відкриття та закриття змагань.

3.9.28. Судді, які обслуговують дистанцію, підпорядковуються заступнику головного судді з виду (дистанції). Вони поділяються на бригади, які обслуговують старт, фініш, етапи, контрольні пункти (КП) тощо. Бригаду очолює старший суддя.

3.9.29. Судді на старті-фініші.

До складу бригад входять: старший суддя, секретар, судді-хронометристи, суддя при учасниках.

Старший суддя викликає команди на стартовий майданчик згідно із стартовим протоколом і з дозволу головного судді дає старт змагань. Суддя при учасниках перевіряє відповідність спорядження та форми учасників вимогам Правил, Положення та Умов, перевіряє та повідомляє прізвища учасників згідно зі стартовим протоколом.

Секретар реєструє учасників та веде запис часу старту і фінішу команди, оформлює та підписує разом зі старшим суддею протоколи старту-фінішу і передає їх головному секретарю.

Суддя-хронометрист фіксує час старту і фінішу команди по секундоміру та повідомляє його секретарю.
3.9.30. Судді на етапах, КП, воротах.

Бригада складається із старшого судді та суддів.

Старший суддя організовує при необхідності суддівську страховку етапу, отримує у начальника дистанції необхідне спорядження та інвентар, визначає правильність проходження етапу та виконання учасниками заходів по забезпеченню безпеки, веде протокол суддівства на етапі, робить відмітки у командних картках, повертає спорядження та інвентар начальнику дистанції після закінчення змагань, негайно повідомляє про нещасні випадки на етапі заступнику головного судді по виду.

Судді на етапах (КП, воротах) оцінюють правильність подолання етапу та виконання заходів безпеки, фіксують у протоколі випадки порушення Правил, Положення та Умов.
Суддям забороняється давати поради та надавати допомогу учасникам змагань, окрім медичної та передбаченої Положенням або Умовами.

3.9.31. Лікар змагань відповідає за медичне забезпечення змагань. Організовує разом з начальником дистанції пункти медичної допомоги під час підготовки та проведення змагань; надає медичну допомогу тим, хто захворів чи отримав травми і дає висновок про можливість їх подальшої участі у змаганнях. Лікар змагань бере участь у роботі мандатної комісії.
3.10. Загальні вимоги до організації та проведення змагань
3.10.1. Участь у змаганнях починається з моменту реєстрації - здачі документів до мандатної комісії.

Учасники розміщуються в місцях, визначених комендантом. Про час прибуття учасників на змагання та час роботи мандатної комісії повідомляється у Положенні.

3.10.2. Схеми дистанцій, або інформація про дистанції, в яких визначаються усі маршрути, етапи, КП, ворота, відстань між ними, послідовність їх проходження тощо, повинні бути закріплені на щитах інформації, або роздані представникам команд завчасно (перед демонстрацією дистанції).

3.10.3. Перед початком стартів для капітанів (учасників) команд може проводитись показ дистанції. Одночасно даються роз'яснення про умови проходження дистанції.

3.10.4. Для обмеження тривалості змагань може призначатися контрольний час на всю дистанцію, або на окремі її ділянки (етапи). Контрольний час призначається ГСК та повідомляється до старту першої команди. Допускається зміна контрольного часу (загального чи на етапах) після проходження перших трьох команд (екіпажів, зв?язок), про що повідомляються усі команди до їх старту.

Окрім того, на дистанцію або на її частину може вводитися оптимальний, заданий час.

3.10.5. Положенням може бути передбачений розподіл команд на окремі групи в залежності від кваліфікації учасників, результатів проведення попередніх відбіркових змагань або проходження контрольних етапів.

3.10.6. До початку та в ході змагань проводяться наради представників команд з ГСК, де обговорюються усі питання: розпорядок по днях, годинах, місце дислокації усіх служб та інформації, порядок стартів, розгляд результатів змагань, протестів тощо.

3.10.7. Розклад стартів, принцип та порядок жеребкування призначається головним суддею у відповідності до Правил, Положення і Умов змагань в залежності від кількості заявлених команд та дистанцій.

3.10.8. Черга стартів визначається жеребкуванням, результати якого заносяться до протоколу, після чого складаються стартові протоколи, які вивішуються на інформаційних щитах.
Жеребкування проводиться у присутності представників команд. Неявка представника на жеребкування не може бути приводом для протесту за його результатами.

3.10.9. Команди (екіпажі, зв?язки), які запізнилися на старт, можуть стартувати тільки у свого судді-стартера і за рахунок свого часу (у тих випадках де це можливо).

3.10.10. Особливі умови старту і фінішу вказуються у Правилах для кожного виду туризму.

3.10.11. Порядок закінчення дистанції командами фіксується в протоколі фінішу, де час останнього залікового учасника записується з необхідною точністю для даного виду змагань (не менше ніж 1 секунда).

3.10.12. Час закриття фінішу визначає ГСК взалежності від контрольного часу та кількості команд.

3.10.13. При необхідності старший суддя на будь якому етапі може затримати команду з поважних причин і зробити при цьому відповідну відмітку у протоколі, а також при необхідності в командній картці.

3.10.14. Судді на етапах голосно і чітко повідомляють учасників про їх порушення та фіксують відповідні штрафи у протоколах та, при необхідності, у командних картках.
3.11. Безпека змагань
3.11.1 При проведенні змагань повинні бути передбачені заходи по забезпеченню безпеки учасників, суддів та глядачів.

3.11.2. Заходи по безпеці при проведенні змагань планує і забезпечує заступник головного судді з безпеки і, при наявності, відповідна регіональна спеціалізована аварійно-рятувальна служба МНС України. У разі відсутності такої служби організація безпеки покладається на ГСК.

3.11.3. При виникненні небезпеки змагання повинні бути відкладені, а якщо вже почалися - зупинені. При цьому деякі види змагань можуть бути виключені з програми.

3.11.4. До заходів по забезпеченню безпеки належать:
- обгрунтований вибір місця (району) змагань; розробка дистанцій;
- постійний порядок і дисципліна під час проведення змагань;
- організація надійного зв'язку на дистанції (етапах) із службами безпеки;
- організація протипожежних заходів;
- відповідність підготовки учасників класу дистанцій;
- наявність страхувального, рятувального та ремонтного спорядження;
- надійна профілактика захворювань до і під час змагань, належна організація проживання в польових умовах, раціональне харчування, наявність необхідних медикаментів і лікаря;
- навмисне завищена (занижена) швидкість руху на окремих ділянках дистанції, задана графіками руху, або вказана в Умовах;
- наявність транспортних засобів тощо (за потребою);
- детальний опис заходів безпеки в актах здачі і прийому дистанцій.

3.11.5. З метою забезпечення безпеки учасників та глядачів місця старту, фінішу повинні бути огороджені від сторонніх осіб.

3.11.6. Відповідальність за якість суддівських засобів пересування та спорядження несуть організатори, що проводять змагання, та заступник головного судді по безпеці.

3.11.7. Спорядження команди, від якого залежить безпека, допускається до участі у змаганнях після перевірки суддівською колегією.

3.11.8. Відповідальність за якість та безпечність усього командного спорядження несе представник команди, а індивідуального спорядження учасників - безпосередньо самі учасники.

3.11.9. Відповідальність за наслідки, викликані порушенням учасником вимог техніки безпеки, несе безпосередньо сам учасник, який допустив порушення.
3.12. Загальні принципи визначення результатів
3.12.1. Результат проходження дистанцій (етапу) може визначатися:
- за часом проходження;
- за одержаними штрафними балами (очками);
- за сумою часу проходження дистанції та штрафного часу (перерахованого з штрафних балів);
- за різницею балів, набраних за проходження дистанції та штрафних балів.

3.12.2. У разі підсумовування часу проходження дистанції та штрафного часу для перераховування штрафних балів у час застосовується співвідношення, що має залежати від тривалості проходження дистанції або заздалегідь обумовлених її етапів, і орієнтовно вартість одного штрафного балу повинна дорівнювати від 0,5 до 5 відсотків оптимального значення цієї тривалості, і округлюватися до цілих значень одиниць часу; причому на змаганнях більш високого класу застосовуються відносно менші значення вартості штрафного балу у часі. Ця величина повинна бути обов?язково вказана у Положенні або Умовах змагань для окремої дистанції або кількох дистанцій, якщо це не визначено видовим розділом Правил.

3.12.3. У разі рівності результатів у двох чи більше команд (учасників) краще місце посідає та, у якої менше штрафних балів (часу), а у випадку і їх рівності перевага віддається тому, хто стартував раніше, якщо Положення не передбачає іншого принципу.

3.12.4. Результат команди (учасника) на дистанції, складеної з кількох етапів, може визначатися сумою результатів на етапах. Результати можуть визначатися по сумі кількох спроб проходження дистанції або по результату кращої спроби.

3.12.5. Якщо вид програми змагань складається з етапів (дистанцій), що суттєво відрізняються часом проходження, то Положення та Умови можуть встановлювати визначення загального результату за сумою місць, що посіла команда (учасник) на окремих етапах (дистанціях), або за сумою відносних результатів до результату переможця на цих етапах (дистанціях).

3.12.6. Місця команд в загальному заліку також можуть визначатися за найменшою сумою, зайнятих ними місць або відносних результатів в окремих видах змагань (дистанціях). У разі рівності цієї суми перевага віддається тій команді, яка має більше вищих місць або вищі результати на обумовлених Положенням дистанціях. Команди, які не мають заліку на окремих дистанціях (етапах, спецзавданнях), в загальному заліку займають місця після команд, які мають більш повний залік.

3.12.7. Результати змагань з ВСТ, за підсумками яких учасникам можуть бути присвоєні спортивний розряд "Кандидат у майстри спорту України" та спортивне звання "Майстер спорту України" визначаються в загальному заліку не менше ніж за двома дистанціями різного типу.

Загальний залік визначається на змаганнях один раз незалежно від кількості дистанцій.

3.12.8. Більш детально розподіл місць обумовлюється в Положенні про змагання.
Організації, що проводять змагання, можуть застосовувати інши способи визначення результатів і визначення заліку, обумовивші це в Положенні, але вони не повинні суперечити даним Правилам.

# data[].attributes.attachment_link.title
Змагання з видів спортивного туризму

# data[].attributes.attachment_link.description
3. Змагання з видів спортивного туризму 3.1. Загальні положення 3.1.1. Змагання з видів спортивного туризму (далі - змагання з ВСТ) проводяться з метою виявлення найсильніших команд та учасників, підвищення їх технічної та тактичної майстерності, сприяння безпеці спортивних туристських походів та змагань з ВСТ. 3.1.2. Основними завданнями змагань з ВСТ є:

# data[].attributes.headline
Організація матеріального забезпечення

# data[].attributes.subject
Організація матеріального забезпечення

# data[].attributes.body
(22.04.2021 за посиланням ознайомитися с.70-92)

# data[].attributes.headline
Організація медичного забезпечення

# data[].attributes.subject
Організація медичного забезпечення

# data[].attributes.body
(22.04.2021 за посиланням знайомимося зі с. 113-125)

# data[].attributes.headline
Організація і проведення змагань зі спортивного орієнтування

# data[].attributes.subject
Організація і проведення змагань зі спортивного орієнтування

# data[].attributes.body
(22.04.2021 знайомимося з положенням за посиланням)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2. Основи топографічної підготовки та спортивного орієнтування

2.4. Спортивне орієнтування і карта

2.4.2. Організація і проведення змагань зі спортивного орієнтування

Підготовка змагань зі спортивного орієнтування передбачає виконання організаторами наступної роботи:

1) створити організаційний комітет з підготовки та проведення змагань;
2) вибрати райони змагань та узгодити їх з регіональним органом Федерації спортивного орієнтування України;
3) одержати дозвіл на проведення змагань від адміністрації, під чиєю юрисдикцією знаходяться вибрані для них райони;
4) вирішення питання фінансування змагань;
5) розробка та затвердження Положення про змагання;
6) формування та затвердження складу головної суддівської колегії змагань;
7) призначення, в разі необхідності, інспекторів, журі, мандатної комісії або особи, якій доручено проведення мандатної комісії;
8) видання службі дистанцій технічного завдання на планування дистанцій з урахуванням особливостей змагань;
9) забезпечення підготовки карт та дистанцій з необхідними виїздами картографів, інспекторів та суддів служби дистанцій на місцевість;
10) вирішення питання матеріально-технічного забезпечення змагань з використанням необхідних для цього обладнання, технічних засобів, засобів автоматизації, обчислювальної техніки тощо;
11) розробка інформаційних бюлетенів про змагання та доведення до учасників;
12) організація розміщення та харчування учасників, суддів та офіційних осіб, які беруть участь у змаганнях згідно Положення, а також роботи транспорту та обслуговуючого персоналу;
13) забезпечення виконання необхідних заходів безпеки при проведенні змагань;
14) вирішення питання медичного обслуговування змагань з забезпеченням:

- роботи лікаря (медсестри) під час змагань (лікар входить до головної суддівської колегії на правах заступника головного судді);
- роботи автомобіля для надання швидкої допомоги на змаганнях міського масштабу та вищих;
- контролю за додержанням санітарно-гігієнічних норм у місцях розміщення та харчування учасників, а також у районах старту та фінішу;
- влаштування спільно зі службою дистанцій пунктів медичної допомоги на дистанціях (в разі необхідності);
- подання першої медичної допомоги та евакуації травмованих учасників;

15) здійснення контролю за ходом підготовки та проведення змагань.

Оргкомітет на чолі з головою складають план підготовки змагань і розподіляють відповідальних.

Згідно з правилами змагань зі спортивного орієнтування місцевість має бути придатною для змагань, тобто мають забезпечуватися можливості як для пересування, так і для перевірки вміння орієнтуватися. Складність місцевості (визначається насиченістю елементами рельєфу та іншими різнотипними орієнтирами, ступенем пересіченості, розмірами відкритих просторів, наявністю ділянок різного ступеню прохідності) має відповідати рівню та виду змагань, віку, статі та підготовленості учасників. Узгодження району змагань з федерацією проводиться з метою плановості використання різних районів для змагань різного рівня. Так, для змагань класу майстрів спорту використовується район, що має певну складність місцевості і за останні три роки використовувався не більше трьох разів.

Проведення змагань можливе при отриманні дозволу у лісництві, до якого відноситься район проведення, бо планові рубки, обробки лісу від шкідників, вивезення деревини або проведення посадок можуть зашкодити і нормальному проведенню змагань, і проведенню господарських робіт.

Змагання проводяться на підставі положення змагання, що є основним документом для суддівської колегії й учасників змагань.

Положення про змагання з орієнтування включає наступні розділи:

- назву змагань;
- мету і завдання;
- час і місце проведення;
- керівництво змаганнями (назва і реквізити організаторів змагань);
- відомості про учасників та склад команди;
- програма проведення змагань;
- порядок визначення результатів змагань;
- нагородження;
- порядок та терміни подання заявок;
- умови прийому учасників;
- фінансування змагань.

Положення складається заздалегідь і надсилається учасникам не пізніше, ніж за шість місяців до змагань категорії А, за три місяці до змагань категорії Б, за один місяць до інших змагань. Якщо є необхідність внесення змін у Положення, то їх можуть виконати тільки організатори змагань, про що обов'язково повідомляються учасники не пізніше, як за місяць до проведення міжнародних та всеукраїнських змагань та за тиждень до інших змагань.

Для проведення змагань зі спортивного орієнтування призначається суддівська колегія. Склад і обов'язки суддівської колегії:

-головний суддя - відповідає за організацію і проведення змагань відповідно до положення і правил, проводить наради ГСК спільно з представниками команд, приймає роботу служби дистанцій, приймає рішення разом з начальником дистанції про контрольний час, здійснює контроль за виконанням заходів безпеки при проведені змагань, оцінює роботу суддів та складає звіт головного судді про змагання;
-головний секретар - керує роботою секретаріату, проводить жеребкування команд, готує і веде всю документацію, приймає протести та готує їх до розгляду, готує матеріали для служби інформації, організовує роботу секретаріату змагань;
-заступник головного судді - функціональні обов'язки залежать від посади (на змаганнях різної категорії і класу встановлюється різна кількість заступників головного судді, можливі заступники з: організаційних питань, видів програми, по дистанціях, кадрах, інформації, медичному забезпеченню тощо);
-начальник дистанції - керує роботою служби дистанції, планує дистанцію і встановлює КП, здає дистанції інспекторам та подає головному судді на затвердження акт здачі дистанції, проводить інструктаж суддів на КП, перевіряє відмітку на КП учасниками, організовує пошук учасників, які не з'явилися на фініш після закінчення контрольного часу;
-судді на старті - обладнують місце старту та пункту видачі карти, реєструють учасників на старті шляхом виконання позначки у контрольній картці, своєчасно випускають учасників відповідно до протоколу і роблять помітку проти тих, хто не з'явився на старт;
-судді на фініші - обладнують місце фінішу, фіксують у фінішному протоколі з точністю до секунди час учасників, що фінішували, а також їх нагрудні номери, збирають карти та контрольні картки і своєчасно передають їх для перевірки у службу дистанції;
-інспектори - перевіряють відповідність карти діючим вимогам, оцінюють якість дистанцій, перевіряють напередодні змагань правильність і точність постановки КП і нанесення їх на карти, спільно з начальником дистанції визначають місця старту, фінішу, пунктів передачі естафети тощо, перевіряють відповідність обладнання дистанцій.

Заняття і змагання зі спортивного орієнтування, як правило проводяться поза населеними пунктами і пов'язані з рухом на різній місцевості, у будь-який час року, доби й у різних кліматичних умовах. Тому попередження травматизму, обмороження і теплових ударів у цих умовах має велике значення.

Організація старту змагань з орієнтування у заданому напрямку

Місце старту повинно бути доступним, з доброю видимістю. Як правило, для місця старту обирають велику галявину біля дороги, по якій учасники змагань можуть приїхати до старту. Не важливо, що на галявині не має чіткого орієнтиру, щоб позначити початок орієнтування. Спортсменів можна вивести на початок орієнтування, де встановлена призма КП без позначення і без засобів відмітки, за допомогою розміченого шнуром з прапорцями шляху.

На галявині встановлюють плакати (тумби) з написанням "Старт" і огороджують коридорами від лінії старту у обидва боки. Якщо одночасно стартують учасники різних груп, можуть бути обладнані коридори для кожної з них з відповідними покажчиками. Коли проводяться змагання для однієї вікової групи, то одночасно стартують жінки та чоловіки.

Рис. 2.9. Схема старту

На рис. 2.9. показана схема старту, яку розмічають на місцевості за допомогою шнура з прапорцями і стійок. Учасники змагань стартують з лінії старту у час, що зазначений у протоколі старту і відповідно до показників суддівського годинника на старті. Суддею проставляється позначка на картці спортсмена та у стартовому протоколі змагань. Після старту спортсмена наступний переходить з лінії перевірки на лінію старту. Судді старту на лінії перевірки визначають відповідність учасників протоколу старту, правильність заповнення контрольної картки, наявність і відповідність нагрудного номеру. Залежно від довжини дистанції, спортсмени можуть стартувати: на довгих і марафонських дистанціях -через 2 або 3 хвилини; на середніх та коротких дистанціях - через 1 або 2 хвилини; в суперспринті - через 30 секунд або 1 хвилину.

Учасник самостійно бере свою повністю оформлену карту під час або після технічного старту на пункті видачі карти (ПВК), після чого здійснює рух по дистанції. На карті або поблизу карти обладнанні ПВК мають бути нанесені номер учасника чи позначення дистанції (групи) таким чином, щоб це було видно учаснику перед стартом. Спортсмен несе відповідальність за правильний вибір карти, і якщо взяв не свою карту, то може бути дискваліфікований. На деяких змаганнях карту спортсмену видають у момент старту.

Для того, щоб наступні учасники змагань не бачили напрям руху на перший КП і мали деяку перевагу, початок орієнтування розміщують трохи далі від старту так, щоб його не було видно зі старту. До початку орієнтування спортсмени рухаються по розміченому шляху.

Старт може бути організований за схемою: попередній старт - технічний старт. Тобто, з попереднього старту учасники змагань рухаються до початку орієнтування, звідки вже дається старт і починається облік часу. При такій схемі доцільно пункт видачі карти організовувати у місці технічного старту.

При проведенні змагань для дітей, юнаків та новачків можливі спрощення, які не викривляють смислу та змісту орієнтування як виду спорту. Так, на таких змаганнях карта учаснику видається на лінії старту за одну (дві) хвилину до старту, щоб юні спортсмени спланували свій рух по дистанції. Використовується самостійне перенесення учасниками дистанції на свою карту з контрольної. Легенди можуть даватися не схематично, а у вигляді словесного опису.

Обладнання дистанції з орієнтування у заданому
напрямку та її проходження

Початок орієнтування на місцевості позначається призмою контрольного пункту без номера, яка знаходиться на чіткому орієнтирі нанесеному на карті. Наступні контрольні пункти вже мають номери, позначені на самому КП. Номери починаються з цифри 31. Цифри 16, 19, 66, 99 тощо не бажано використовувати, або виконуються з підкресленням - 66. Цифри пишуться чорним кольором на білому фоні висотою 5 - 10 сантиметрів.

Місцеположення знаку контрольного пункту повинно точно відповідати його легенді і має бути встановленим таким чином, щоб спортсмен бачив його у момент, коли досягає відповідного орієнтиру, Тобто учасник повинен не "шукати" знак КП, а виходити на орієнтир.

Для забезпечення контролю проходження КП учасниками змагань, КП обладнують засобами відмітки. Можливе використання різних засобів: електроні засоби; компостери для нанесення проколів на контрольній картці учасника; кольорові олівці, фломастери, маркери, ручки різних типів тощо для нанесення позначок на картці. Але на одній дистанції на всіх контрольних пунктах мають бути засоби відмітки однієї конструкції. Найчастіше використовується традиційна система відмітки на КП з компостерами і контрольними картками (рис. 2.10).

Рис. 2.10. Зразки контрольних карток для змагань з різною кількістю КП

На змаганнях у заданому напрямку традиційна відмітка виконується послідовно у клітинках контрольної картки. Контрольна картка повинна бути зробленою з такого матеріалу, щоб до кінця дистанції зберегти свою цілісність. Контрольні картки видаються учасникам не пізніше ніж за годину до початку старту. Допускається, коли спортсмени напередодні старту обклеюють картонні картки скотчем, робити певні записи, але не дозволяється відрізати будь-які частини картки. Клітинок повинно бути достатньо для відмітки на дистанції, при цьому розмір будь-якої сторони клітинки не повинен бути меншим за 18 мм. На контрольній картці повинні бути передбачені і позначені три резервні клітинки (дві на невеликих картках).

Відмітка на контрольному пункті виконується учасником змагань для підтвердження проходження того чи іншого КП, тому вона повинна бути чіткою, знаходитися у відповідній клітині (принаймні частина відмітки). Резервні клітинки використовуються у тому випадку, коли спортсмен помилково виконав відмітку не у тій клітинці.

Учасники змагань несуть відповідальність за правильність відмітки, наспіх та неправильно зроблена відмітка може слугувати обгрунтуванням для суддів про дискваліфікацію спортсмена. Про це необхідно пам'ятати і краще витратити декілька секунд на виконання відмітки, ніж бути покараним суддями.

Організація фінішу

Змагання для учасника закінчується у момент перетину лінії фінішу. З останнього контрольного пункту до фінішу, як правило, веде позначена ділянка. На змаганнях за вибором судді напередодні визначають і доводять до відома усіх учасників обов'язковий останній контрольний пункт. Дуже часто останній КП встановлюють у зоні видимості з фінішу.

Для позначення фінішу на місці, зазначеному на карті, встановлюють плакат (тумби) з написом "Фініш" і розмічають коридори шнуром з прапорцями. Схема фінішу подана на рисунку 2.11.

Рис. 2.11. Схема фінішу

Шнуром з прапорцями на стійках утворюють фінішний паралельний коридор, який починається з "вловлювача". Ширина коридору повинна бути не менше 3 метрів, але на змаганнях з великою кількістю учасників дозволяється звуження фінішного коридору, в якому забороняється обгін учасників за 20-30 метрів до лінії фінішу. Лінія фінішу повинна бути перпендикулярною до напрямку коридору.

Суддя 1 фіксує номер учасника, що проходить фінішний коридор; суддя 2 записує час перетину учасником лінії фінішу з точністю до секунди (округлення здійснюється у сторону зменшення). Це виконується на фінішних картках (протоколах), на яких записуються показники десятьох учасників. Зіставляючи потім ці картки, секретар складає протокол фінішу. Якщо на змаганнях використовується комп'ютер, то, при наявності відповідних програм, достатньо ввести номер учасника і в момент його перетину фінішної лінії натиснути відповідну клавішу, щоб результат було зафіксовано у протоколі фінішу. У цьому випадку обидва судді знаходяться біля лінії фінішу. Після перетину лінії фінішу спортсмен обов'язково повинен здати контрольну картку і, якщо необхідно, карту. Це виконується ще у фінішному коридорі суддею 3. Контрольні картки перевіряє начальник дистанції. На основі результатів перевірки секретар вносить зміни у протокол фінішу (якщо відмітка на КП зроблена неправильно).

Для оперативності інформації щодо результатів, показаних спортсменами, використовують щити інформації, на яких розташовуються знімні смужки з результатами. Якщо наступний спортсмен показав кращий результат, то результат попереднього рухають вниз, а на його місце розташовують смужку з кращим результатом.

З метою обмеження тривалості змагань головний суддя, по узгодженню з начальником дистанції, може призначити максимальний час проходження дистанції - контрольний час. Контрольний час має бути доведено учасникам змагань письмово в інформації про дистанцію не пізніше, ніж за годину до початку старту і не змінюватися. За перевищення контрольного часу учасник змагань дискваліфікується.

Визначення результатів змагань з орієнтування
у заданому напрямку

Визначення результатів проводиться згідно до Положення про змагання. У Положенні має бути зазначено спосіб визначення місць, які мають посісти команди:

- склад команди;
- кількість залікових учасників;
- порядок використання результатів учасників для визначення командного заліку;
- система нарахування очок у різних групах та видах програми;
- система визначення результату команд з неповним заліком;
- визначення місць при рівності балів.

Якщо змагання особисті, то результат кожного визначається часом проходження дистанції від моменту старту до фінішу. У тому разі, коли декілька учасників мають однаковий результат, то вони посідають однакові місця, одержують однакові титули, призи та грамоти. У протоколі після учасників, що показали однаковий результат, залишається стільки незайнятих місць, скільки учасників мають однаковий результат мінус одиниця.

Таблиця 2.3.

Нарахування очок при різній кількості залікових учасників змагань

40 залікових учасників змагань

30 залікових учасників змагань

20 залікових учасників змагань

При проведенні особисто-командних та командних змагань результати команди можуть визначатися по кращій сумі очок, яку набрали учасники команди у певному виді програми даної групи. Згідно до "Правил змагань зі спортивного орієнтування" нарахування очок може здійснюватися відповідно до таблиць 2.3. Допускається, якщо зазначено у положенні, нарахування по 1 очку всім учасникам, які посіли місця після залікових.

Аналогічним чином визначаються залікові очки для естафетних команд в три етапи (таблиця 2.4.). У випадку, коли команди пройшли тільки два або один етап, кількість очок зменшується відповідно на 1/3 або на 2/3.

Таблиця 2.4.

Нарахування очок для команд за результатами естафети

Загальнокомандний залік проводиться на змаганнях, коли кожна команда представлена декількома групами і передбачено різні види програми. Як правило, місце команди визначається по кращій сумі очок, яку набрали учасники команди у всіх видах програми в усіх групах.

Залік у багатоборстві (коли спортсмен бере участь у багато-етапних змаганнях) може визначатися:

- по сумі набраних очок на всіх етапах змагань;
- за сумою часу проходження всіх дистанцій;
- по мінімальній сумі місць, які посів учасник на всіх дистанціях.

Обрана система заліку повинна бути обумовлена в Положенні про змагання, де також зазначається якому спортсмену надається перевага при рівності результатів.

Медичне забезпечення змагань з орієнтування

При проведенні змагань з орієнтування необхідно забезпечити можливість надання допомоги потерпілим. Лікар змагань входить до складу головної суддівської колегії на правах заступника головного судді з медичного забезпечення. До початку змагань лікар перевіряє правильності оформлення заявочних документів, здійснює контроль за дотриманням санітарно-гігієнічних норм у місцях проведення змагань. Звичайно, основні обов'язки лікаря - це надання першої медичної допомоги учасникам, що отримали травму та транспортування потерпілих. Тому, ще до змагань разом з начальником дистанції, необхідно продумати можливості під'їзду транспорту з медичними працівниками до травмонебезпечних місць. Якщо такої можливості немає, то на контрольних пунктах, встановлених у найбільш небезпечних місцях дистанції, розміщують індивідуальні засоби першої допомоги.

Заходи безпеки при проведенні змагань та тренувань

Організатори змагань, суддівська колегія, представники команд мають вживати необхідні заходи, що забезпечують безпеку учасників, і суворо дотримуватись їх під час проведення змагань. Особливу увагу заходам безпеки необхідно приділяти при проведенні змагань для дітей та новачків.

При визначенні району змагань необхідно звернути особливу увагу на особливості місцевості, які можуть становити небезпеку для учасників (круті схили, скелі і кам'янисті урвища, глибокі водоймища та важко прохідні болота в межах району змагань, залізничні шляхи і дороги з інтенсивним рухом, тощо). Забороняється планувати дистанції через залізничні шляхи і дороги з інтенсивним рухом, через недостатньо замерзлі ріки, озера та важко прохідні болота.

Небезпечні для учасників або заборонені для руху ділянки місцевості, шляхи, лінійні об'єкти тощо мають бути позначені на карті та описані в інформації. У разі необхідності вони мають бути огороджені або розмічені на місцевості.

У тих випадках, коли на дистанції передбачено пересічення або обхід небезпечних чи заборонених для руху місць (дороги з рухом автомобільного, мотоциклетного та інших видів транспорту, озера та важко прохідні болота, галявини з пасіками тощо) організовують розмічені ділянки дистанції, а також виставляють на таких ділянках спеціально призначених суддів-контролерів. Наприклад: з одного боку небезпечного місця на чітко видимому орієнтирі, який легко береться, ставлять КП, від якого розмічається шлях через небезпечну ділянку до наступного КП з іншого боку. Обов'язково розмічений шлях позначають на карті.

На змаганнях для дітей та новачків в технічній інформації обов'язково мають бути наведені обмеження району змагань, а також видані рекомендації по виходу до фінішу або спеціального пункту збору учасникам, які заблукали. На інших змаганнях ці відомості також рекомендується надавати.

Представники команд мають довести заходи безпеки до учасників і забезпечити дотримання ними цих заходів. Представник команди може залишати місце проведення змагань тільки тоді, коли переконається, що всі учасники команди фінішували. У тому разі, якщо не повернулися з дистанції учасники змагань, представник команди під керівництвом начальника дистанції повинен брати участь у пошуках спортсменів своєї команди.

Кожний суддя несе повну відповідальність за забезпечення умов безпеки на своїй ділянці роботи. Повна відповідальність за виконання заходів безпеки під час змагань покладається на головного суддю.

При організації та проведенні тренувань з боку тренера повинні проводитися інструктування спортсменів щодо дотримання правил безпеки, запобігання та попередження травматизму:

- правильно підбирати взуття й одяг, що відповідає погоді і порі року. На ноги вдягаються кеди, кросівки, лижні черевики з вовняними шкарпетками. На тіло влітку надягають футболку, довгі тренувальні штани, а на голову у жарку погоду - шапочку типу велосипедної;
- перед виходом на дистанцію (за 15-20 хв) зробити розминку;
- виявляти особливу обережність при подоланні крутих спусків у ярах, вимоїнах і гірській місцевості, особливо взимку на лижах чи у дощову погоду;
- водні перешкоди (струмок, невеличка річка, прохідне болото) проходити вбрід з дотриманням заходів безпеки. Перепливати глибокі місця і рухатися через непрохідні болота забороняється; у цих випадках використовується обхідний шлях чи містки;
- утримуватися від вживання води з непротічних (пересихаючих) струмків, ставків і калюж. Вода в проточних струмках і річках також не завжди придатна до вживання для угамування спраги;
- вміти надати першу медичну допомогу травмованому товаришу й у разі потреби доставити його на фініш (старт) для надання кваліфікованої допомоги;
- після завершення дистанції, не зупиняючись, продовжити легкий біг з переходом на дихальні вправи. У жарку погоду можна випити кілька ковтків води, а в холодну - надягти теплий одяг, що запобігає переохолодженню організму;
- при обмороженні (збліднення шкіри) постраждале місце розтерти рукою до почервоніння і відновлення чутливості (снігом розтирати не можна)
- у випадку переохолодження тіло розтерти спиртом і випити гарячого чаю;
- при русі за азимутом необхідно захищати очі від травмування гілками. На дистанції велику небезпеку являють собою непомітні у високій траві повалені дерева із гілками, спрямованими назустріч руху, валуни, ями, хащі ожини і кропиви;
- небезпечно наступати ногами на повалені дерева чи проходити на швидкості під навислим стовбуром, що може спричинити падіння і травму.

Взимку особлива увага звертається на безпеку спусків, ширина яких повинна бути не менш 2 м, а в місцях поворотів-не менш 5 м. Дистанція позначається розміткою визначеного кольору з розрахунку 50-100 прапорців на 1 км траси, що забезпечує видимість кожного наступного прапорця. Встановлюються прапорці в 1-1,5 м від лижні для того, щоб вони не збивалися лижними палицями.

Контрольні запитання

1. Що таке орієнтування на місцевості?
2. Дайте характеристику основним видам орієнтирів.
3. Чим відрізняється загальне орієнтування від детального?
4. Опишіть відомі вам типи компасів та прийоми роботи з ними.
5. Дайте визначення магнітного схилення.
6. Як можна орієнтуватися без компасу та карти?
7. Які способи визначення відстані на місцевості вам відомі?
8. Що таке магнітний азимут, як його вимірюють?
9. Опишіть послідовність руху за азимутом.
10. Як знайти зворотній азимут.
11. Що необхідно для підготовки карти до роботи?
12. Опишіть особливості руху за картою.
13. Як перейти від чисельного масштабу до лінійного?
14. Дайте визначення спортивного орієнтування та наведіть його класифікацію.
15. Охарактеризуйте зміст з рамочного оформлення спортивних карт.
16. Наведіть класифікацію умовних знаків спортивних карт.
17. Дайте визначення спортивного орієнтування.
18. Що позначається на картах зі спортивного орієнтування?
19. Що таке КП?
20. Що називають горизонталями?
21. Як організувати змагання зі спортивного орієнтування?
22. Як відбувається визначення переможців змагань із спортивного орієнтування?

<<< назад | зміст | вперед >>>

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
орієнтування

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація і проведення змагань зі спортивного орієнтування

# data[].attributes.attachment_link.description
У навчальному посібнику висвітлюються основні положення і принципи спортивного туризму, його структура і завдання.