# data[].attributes.headline
תחלנו מהסבר מהיא תופעה אק

# data[].attributes.body
תחלנו מהסבר מהיא תופעה אקולוגית, כל  אחד בבית ספרו, סיבוב בחצר ביה"ס וזיהוי תופעות+ מצגת עם תמונות של תופעות. ותוך כדי העלאת שאלות אפשריות לחקר כל תופעה.
בהמשך , המפגש המשותף הראשון נעשה בסיור ואחרי ההכרות בין הילדים והיכרות עם בית הגידול דברנו על התופעות שנצפו בסיור והילדים התבקשו להעלות שאלות הקשורות בתופעות
משאלות אלו נגזרו בהמשך שאלות החקר . כאשר התלמידים הונחו לחבר שתי שאלות המשרתות את אותו נושא

# data[].attributes.headline
נורית שיזף וגיל דוידוביץ'

# data[].attributes.subject
נורית שיזף וגיל דוידוביץ'

# data[].attributes.body
התחלנו מהסבר מהיא תופעה אקולוגית, כל  אחד בבית ספרו, סיבוב בחצר ביה"ס וזיהוי תופעות+ מצגת עם תמונות של תופעות. ותוך כדי העלאת שאלות אפשריות לחקר כל תופעה.
בהמשך , המפגש המשותף הראשון נעשה בסיור ואחרי ההכרות בין הילדים והיכרות עם בית הגידול דברנו על התופעות שנצפו בסיור והילדים התבקשו להעלות שאלות הקשורות בתופעות
משאלות אלו נגזרו בהמשך שאלות החקר . כאשר התלמידים הונחו לחבר שתי שאלות המשרתות את אותו נושא

# data[].attributes.headline
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.subject
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.body
לפני הכל אני מציג תמונות של תופעות ביולוגיות רבות. מקדיש לזה שני שיעורים. אנחנו קודם כל מנסים לזהות מהי התופעה ודנים בה וקושרים אותה עם החומר הנלמד. אחר כך מנסים למצוא תופעות ביולוגיות שהם קרובות אחת לשנייה מבחינת מרכיבים והסבר ביולוגי, ומנסחים שתי שאלות חקר עם נושא אחד משותף. בנוסף לכך אני נותן לתלמידים את ההזדמנות לחפש בעצמו תופעות ביולוגיות ולקשור אותם עם תופעות שהוצגו בכיתה.

# data[].attributes.body
במהלך מפגש של שתי הקבוצות, ולאחר חלוקה לקבוצות החקר (מעורבות משני בתי הספר).
אפשרות 1. ליצור כרטיסיות בהן מוצגות תופעות.  בשלב ראשון התלמידים צריכים להעלות אסוציאציות מתוך התמונות לגבי שאלות חקר שונות הקשורות למה שהם רואים בתמונה. ובשלב השני לנסות ליצור קשר בין השאלות.
אח"כ מחליפים כרטיסיות בין הקבוצות וכן הלאה.
אפשרות 2. ליצור כרטיסיות עם 2 שאלות חקר ולתת לקבוצות לחשוב על קישור ביניהן. אח"כ להחליף כרטיסיות, כך שכל קבוצה תצטרך להתמודד עם 3-4 כרטיסיות עם שאלות חקר בנושאים שונים.

2 האפשרויות ניתנות לתלמידים כתירגול ליצירת קשר בין שאלות החקר.
לאחר מכן כאשר כבר יסגרו על שאלות החקר שלהם יהיה להם יותר קל למצוא את ההקשרים.

# data[].attributes.headline
תמי בן דור ותמי בודה 

# data[].attributes.subject
תמי בן דור ותמי בודה 

# data[].attributes.body
אנו משתמשות בנושא האקולוגיה
כדי להסביר את הקשר בין משתנה תלוי ובלתי תלוי ומשם  להבין את הקשר בין שתי שאלות חקר .
בשיעור הפתיחה אנו נעזרות בספר הילדים המקסים: "אין כמו בבית " של הסופר ג'ונתן אמט.
בו מסופר על חולד שקץ במחילה הקטנה , החשוכה והעלובה שלו.
הוא התחיל לחפש לבדו בית חדש , ובדרך פגש חברים , שכל אחד מהם הציע לו בית חדש שהוא
בעצם בית הגידול שלו ( של החבר).
מדובר בארבע חברים שונים- שכל אחד מגיע מבית גידול אחר , עם תכונות אחרות ( עבודה שיתופית!! )
בכל בית גידול שהוצע בסיפור:
גזע עץ חלול, קן על העץ, מערה ליד מפל מים - ישנם גורמים אביוטים שמאפיינים את בית הגידול ומשפיעים על הגורמים הביוטיים שיחיו בו- המותאמים אליו.
אנו מחלקים  כל כיתה ל4 קבוצות שונות, אחת לכל בית גידול.
התלמידים מאפיינים את בית הגידול מבחינת התנאים והמשאבים שבו.
לדוגמה - הקן על העץ הוא חשוף, מועד לנפילה, גבוה, מאפשר הסוואה והגנה , מואר.
מנסחים שאלות חקר
הקושרות בין התנאים המאפיינים  כל בית גידול  לבין תהליכים המתקיימים  ביצורים החיים  שבו. (בע"ח וצמחים כאחד.)
למשל - השפעת עוצמת האור בבית הגידול על
יכולת הראיה של בעל החיים, על קצב הפוטוסינטזה בצמחים
או השפעת הטמפרטורה על קצב פעילות בעלי החיים
השפעת הלחות ועוד.
מכאן ניתן לקבל רעיונות על סיפורי מסגרת משותפים לשתי שאלות שונות.
למי שנותר במתח, נגלה שבסופו של דבר כצפוי- אין כמו בבית והחולד השתכנע לשוב לביתו.
" אבל זה הבית הישן שלך" אמרו ארנבת, קיפוד וסנאי.
" אני יודע " אמר חולד בשמחה.
" נכון שהוא נפלא? הוא לא גדול, ולא מואר ולא יפה. אבל הוא ממש מתאים לי"

# data[].attributes.body
פתחנו את נושא הביוחקר על ידי מפגש היכרות בין שני בתי הספר ג'וליס ופקיעין, עשינו כמה פעילויות כדי לקרב בין התלמידים ולאפשר הכירות יותר ביניהם כך שיוכלו להתחיל לתקשר ולחשוב ביחד כדי להגיע למטרה.
כל צוות קיבל דף שעליו כתובה שאילת החקר והתבקשו
1.למצוא את הקשר בין שתי השאלות
2.לכתוב כותרת מתאימה ואטרקטיבית שמחברת את השאלות לעבודת הביוחקר המשותפת.
3. בסוף התלמידים התבקשו לכתוב סיפור המסגרת המשותף.

# data[].attributes.headline
אינה שוורצמן

# data[].attributes.subject
אינה שוורצמן

# data[].attributes.body
יצאנו מתוך סיפורי מסגרת שאליהם התחברו התלמידים וציוותנו נושאים דומים. כך נוצרו הצוותים.
מתוך סיפור מסגרת משותף נגזרו שאלות החקר.

# data[].attributes.body
בבית ספר שלנו אנחנו עובדים בשתי כיתות מאותו בית ספר, לכן אנחנו מקדישים את המפגש הראשון להדגשת ערך השיתופיות והעבודה בצוות.
מחלקים את שתי הכיתות לחמש קבוצות( אפשר גם יותר) , מכינים חמשה משחקים שכדי לנצח בהם חייבים לעבוד בצוות (אני מצרפת את המשחקים שהכנו) . כל קבוצה משחקת בחדר נפרד וכל משחק מהווה תחנה, הקבוצות  מחליפות תחנה כל 20 דקות עד שמסיימים את כל התחנות.
בסוף מתכנסים ביחד ומסכמים את המטרה של המפגש.

# data[].attributes.body
פותחים את הנושא בהצגת קטעי מידע מגוונים המעוררים שאלות חקר.
התלמידים מתחלקים לזוגות לפי כתות.
כל זוג מחפש קטע שנראה לו מעניין, מסתובבים בכיתה ומנסים למצוא זוג עם קטע שיכול להיות קשור,
יחד מעלים שאלות חקר ובודקים מה הקשר בין השאלות, האם ניתן לקשר בין השאלות.

קבוצות שמתקשות למצוא נושא לחקר- אנחנו יושבים איתם ומעלים רעיונות יחד, מציגים שאלות, ויחד מנסים למצוא שיתופיות בין השאלות.

# data[].attributes.body
תיכון מדעים-קלנסאוה
בד"כ אני נותנת לתלמידים להציע הצעות של שאלות בכל נושא שהם אוהבים בביולוגיה, מסננים ביחד את מה אפשר לתכנן לו ניסוי בבית הספר ולא יכיל ניסויים על חיות.
מחלקת את הלוח לכמה חלקים מתחילה לרשום את שאלות החקר שהם מציעים, מבקשת מהם לתת לי את הנושא או התופעה שאפשר לחקור דרך שאלתם המוצעת. אחר כך מתחילים למיין תחת כותרות של נושאי על את שאלות החקר בכך מסדרים לפי נושאים.
כל שתי קוצות המוצאות קשר בין שאלותיהם יושבים ביחד מול מחשב ומתחילם לחפש רקע תיאורטי לשאלותיהם.
חשוב לציין כי אני מכוונת אותם בעת בחירת שאלות החקר.
ואז מתחילים לרשום את הנקודות החשובות דרך דף העזר שך תכנון הניסוי.

# data[].attributes.body
אצלנו לצערי היינו פחות יצירתיים אולם מאד תכליתיים. השתמשנו בקטעי המחקר שעל בסיסם הילדים בחרו שאלות חקר- היו גם זוגות שבחרו נושאים שלא הופיעו בקטעי המחקר הידועים.
לאחר שצוותו הצוותים החל דיון שבו כל מורה ישבה עם צוות שלם בנסיון לחשוב על קשר בין השאלות- הילדים חיפשו מידע באינטרנט לפי מילו חיפוש/רעיונות כלליים עד שנוצר ה match

# data[].attributes.headline
ריהאם קדאח....

# data[].attributes.subject
ריהאם קדאח....

# data[].attributes.body
אחרי שיש חלקה לתלמידים לפי מושגים
1.מבקשת מכל צוות לקשור את המושגים לתופעה ביולוגיות מסיומת.
2. איסוף מידע על תופעה הביולוגיות שבחרו.
3. כתיבת שאלות חקר לפי חומר המדעי שנאסף( מ 3-5 שאלות כל צוות)
4. מבקשת מהתלמידים  לקשר  רק בין שתי שאלות בקשר לוגי.

# data[].attributes.headline
מאג'ד יאסין , תיכון אלכוארזמי  

# data[].attributes.subject
מאג'ד יאסין , תיכון אלכוארזמי  

# data[].attributes.body
בדרך כלל אני פותח את נושא החקר על ידי הצגת תמונות של תופעות מהטבע. לאחר מכן, מבקש מהתלמידים לתאר את התופעה ולהציע שאלות חקר התורמות להבנת התופעה. כדי להתמקד בקשר בין השאלות אני מבקש מהתלמידים לבחור שתי שאלות חקר שיש ביניהן קשר לוגי ואשר ביחד תורמות להבנת התופעה הנחקרת.

בקובץ המצורף ישנן מספר תופעות ומתחת לכל תופעה הכוונה לניסוח שאלות חקר עם קשר לוגי.

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגש עם תמונות לתופעות  וחיבור שאלות חקר

# data[].attributes.headline
טל מלץ, אפרת לינק עירוני א מודיעין

# data[].attributes.subject
טל מלץ, אפרת לינק עירוני א מודיעין

# data[].attributes.body
הפתיחה לתהליך הביוחקר מתחילה בכמה שלבים. הרעיון הוא לצאת מהתופעה אל שאלות המחקר.
1. סיור קצר בקרבת בית ספר, מהי תופעה ביולוגית כל תלמיד מצלם 3 תופעות שונות. הסיור דורש אישור הורים אישור של אחראי טיולים או קב"ט המועצה. אנחנו יוצאים בקבוצות של עד 20 תלמידים.

2. הכנת מצגת שיתופית לכתה מהתמונות של התופעות שצילמו.

3. הצגת המצגת תוך התמקדות בתופעות משמעותיות ומתן מעט הסברים ע"י המצלם וע"י המורה.

4. ש.ב. כל תלמיד בוחר תופעה אחת מאלו שהוצגו בכתה ונדרש לנתח אותה: מהו הבסיס הביולוגי: תופעה בשדה כפי שאנו צופים בה היא תוצאה של תהליכים ביולוגיים המתרחשים בצירוף תנאים מסויים. מהוא התהליך  הביולוגי המרכזי  שתוצאותיו הםהתופעה בשטח ומהם הגורמים / תנאים המשפיעים על אופן הביטוי שלו.

5.מפגש כיתתי בזוגות. הציוות לזוג לפי בסיס ביולוגי משותף או תופעה משותפת.

6. במפגש כתתי נוסף נפגשות שתי קבוצות שלהן מכנה משותף. עליהם למצוא את המכנה המשותף לתופעות שבהן בחרו להתמקד. של הצוותים  כל תלמידושיתוף המידע בינהם - לנסות ביחד להגיע לסיכום כולל

7. הצגת הביוחקר

8. מפגש נוסף לניסוח כללי עבודה בצוות - מעין חוזה

# data[].attributes.body
משחק -
שלב א'
כל אחד/אחת מהשותפים מקבל שאלת חקר פשוטה, שאותה הוא צריך לנתח - מהי התופעה הנחקרת? מהו הגורם המושפע? וכיצד ניתן למדידה, מהו הגורם המשפיע? על איזה גורמים קבועים היה שומר ומדוע? ומהי הבקרה בניסוי שלו?
בתום שלב זה הוא צריך לתלות את השאלה על החזה ולהסתובב בכיתה.

שלב ב'
לחפש שותף/ים עם שאלות חקר אחרות, שהם חושבים שיש ביניהן קשר.

שלב ג'
כל אחד מהזוגות שהתהוו צריך לשתף את חבריו בניתוח השאלה שלו ואז על חברי הקבוצה לדון יחד מהו למעשה החיבור, מהו מאפייניו על מה הוא מבוסס, כלומר, מהו הבסיס הביולוגי.
עליהם לסכם יחד את השאלות את הבסיס הביולוגי והחיבור ביניהם.

# data[].attributes.headline
צוות הכפר הירוק: עינה סמט-זהבי, הילית אורן, עליזה בשור, חגית ברגמן, הדס גרדי

# data[].attributes.subject
צוות הכפר הירוק: עינה סמט-זהבי, הילית אורן, עליזה בשור, חגית ברגמן, הדס גרדי

# data[].attributes.body
פעילות זו, המבוססת על פעילות שנעשתה באחת מהשתלמויות ביוחקר ברשת, מתאימה גם כפעילות פתיחה והיכרות, כשהדגש שלה הוא על יצירת קשרים בין שתי שאלות חקר.
כל תלמיד מקבל קטע קריאה קצר (מבין 20 הקטעים שבקובץ)

ההנחיות לתלמידים:

א.     קראו את הקטע שקבלתם

ב.     חפשו ומצאו תלמיד שיש לו קטע שיכול להתחבר לקטע שלכם, כך שיאפשר נושא חקר משותף.

ג.      דונו ביחד על איך שני הקטעים מתחברים

ד.     נסחו ביחד שתי שאלות חקר שמבוססות על שני הקטעים.

ה.    מהו הבסיס הביולוגי לקשר בין השאלות הספציפיות שניסחתם.

בפעילות המקורית יש תצפיתנים, שבוחנים את השיופיות ואת עבודת הצוות. אנחנו החלטנו לקחת את הפעילות לכיוון הקשר בין שאלות החקר, ולתת את הדגש על הבנה ותרגול של המיומנות הזו:

לאחר שזוגות התלמידים סיימו לבצע את המטלה, מבקשים מהם להציג במליאה את השאלות ששאלו ואת ההקשרים. בצורה כזו ניתן לחדד את השגיאות בקשר בין השאלות ולהראות הקשרים נכונים.

# data[].attributes.attachment_link.title
קטעי מידע לסדנת פתיחה  לשיתופיות ביוחקר ברשת

# data[].attributes.headline
אסתי שדלצקי - 

# data[].attributes.subject
אסתי שדלצקי - 

# data[].attributes.body
1. תצפית בתופעות דומות

2. חיפוש חומר רקע כבסיס ביולוגי

3. דיון משותף על התופעות שנצפו והבסיס הביולוגי שלהן

4. שאלת שאלות אפשריות ובחירת שתי שאלות חקר המתאימות לתצפיות השונות ולבסיס הביולוגי המשותף

כל אלה מוצגים בקובץ המצורף - עלי אור ועלי צל בהשוואה לנבטי אור וחושך.
מצורף גם קישור לקובץ סרוק של מידע מהספרות שיכול לשמש כמקור מידע לתלמידים
https://drive.google.com/file/d/1H7xsmu1rk1AfSKynO4-oP1CP1SsP2h5q/view?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.title
ביוחקר ברשת.  מטלה 1. הצעה לפעילות קשר בין שאלות חקר - עלי אור ועלי צל בהשוואה לנבטי אור ונבטי חושך

# data[].attributes.headline
הדיה שוסטר, מיכל קפלן ורבקה כהן

# data[].attributes.subject
הדיה שוסטר, מיכל קפלן ורבקה כהן

# data[].attributes.body
בעזרת מצגת חשפנו את התלמידים לתופעות שונות. השנה התמקדנו בחקלאות בעידן המודרני בה יש מחסור בקרקעות ובמים מתוקים.
לאחר הצגת הנושאים השונים ונתינת דוגמאות לשאלות שמשלימות אחת את השנייה .
לדוגמה שאלות שחוקרות את המיקרו והמקרו של תופעה
במפגש הראשון חלקנו לצוותים דף שיעזרו להם לחבר בין השאלות

# data[].attributes.attachment_link.title
דיווח ביוחקר

# data[].attributes.headline
(נורית לנדמן) דף עם סוגי קשרים אפשריים בין שאלות החקר

# data[].attributes.subject
(נורית לנדמן) דף עם סוגי קשרים אפשריים בין שאלות החקר

# data[].attributes.body
האמת שהמשימה "נחתה" בדיוק בזמן.
ביום שני שעבר לקחנו את תלמידותינו לחשיפה לנושאי מחקר שונים בתל-חי. גם אנחנו המורות הכנו "יריד תופעות" באולפנית.
היום מדריכי תל חי באו לשבת עם הקבוצות לבחור נושא ולחשוב על ניסוח שאלות החקר שלהן.
ופתאום קלטתי שלא הספקנו השנה לעשות להן שום הכנה בהקשר של סוגי הקשרים שבין שאלות החקר. (בעבר הקדשנו לכך שיעור, אך ע"י דוגמאות בע"פ).
הכנתי קובץ של סוגי קשרים אפשריים בין שאלות החקר. (האמת היא שכבר מזמן הייתה חסרה לי שבלונה מעין זו...).
אשמח מאוד לשמוע הערות, אם הקפתי את כל סגנונות הקשרים האפשריים, וכמובן אם דייקתי בניסוחים. השתדלתי לתת דוגמה מתחת לכל אפשרות.
אצלנו מפאת חזרת מורה מחופשת לידה, הקצב היה קצת מאולץ, אך כמובן שהיה כדאי ליצור איזושהי פעילות של תרגול ע"י הבנות של נושא מסוים, ושל ניסוח קשרים שונים של שאלות  חקר סביב אותו הנושא אולי נעשה זאת בהמשך השבוע...
(מתנצלת שהנוסח בלשון נקבה, מוזמנים להמיר לזכר...).

# data[].attributes.attachment_link.title
סוגי קשרים לוגים בין שאלות החקר 11.11.18