# data[].attributes.body
- Glöm inte läsa kommentarerna till svaren!

# data[].attributes.attachment_link.title
Den franska revolutionen frågesport - vetgirig.nu

# data[].attributes.attachment_link.description
Den franska revolutionen - frågesport, allmänbildning, spel, tävling, kunskap - Frågor om och omkring den franska revolutionen.

# data[].attributes.body
-träna begrepp och förhör dig själv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Revolutionernas tid, del 7 av 12: Franska revolutionen 4

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (14:50 min) om Napoleontiden. Här berättas om Napoleon, Napoleonkrigen och dess följder. Filmen är gjord av SO-läraren "Mik Ran".

# data[].attributes.headline
Film: Lärare berättar om revolutionens följder.

# data[].attributes.subject
Film: Lärare berättar om revolutionens följder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogisk genomgång i form av ett bildspel (25:47 min) där historieläraren Joakim Wendell berättar om den franska revolutionens följder. Här berörs revolutionskrigen, Robespierres skräckvälde, Napoleon Bonaparte, Frankrikes erövring av Europa, Wienkongressen 1814-1815, följder på kort sikt, följder på längre sikt, politiska ideologier, nationalismens uppkomst, arvet efter franska revolutionen

# data[].attributes.headline
Film: Lärare berättar om orsakerna till revolutionen.

# data[].attributes.subject
Film: Lärare berättar om orsakerna till revolutionen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Franska revolutionen och orsakerna till den

# data[].attributes.attachment_link.description
Läxhjälpsfilm (8:16 min) av SO-läraren Göran Strömberg som berättar om orsakerna till den franska revolutionen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (10:39 min) där mellanstadieläraren Hedvig Francke berättar på ett lättförståeligt och förenklat sätt om upplysningen.

# data[].attributes.body
Nya tankar om människan och samhället.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Upplysningstiden inleddes under 1700-talet och sammanfattar den rådande tidsandan som verkade för förnuft och samhällsnytta och mot auktoritetstro, ofrihet och privilegier.
Naturvetenskapens genombrott

niskans Livets mening skulle hädanefter sökas här och nu på jorden och inte, som under Naturvetenskapens utveckling var en av de viktigaste faktorerna till den stora idéströmning som vi kallar för upplysningen. världsbild förändrades. Naturvetenskapliga forskare som Newton m.fl. hade jorden styrdes av naturvetenskapliga lagar - och därför inte av Gud. Allt kunde mer eller mindre förklaras. medeltiden, bara fungera som en förberedelse inför ett kommande evigt liv i himmelriket. Naturvetenskapen gjorde enorma framsteg under 1600- och 1700-talen. Utvecklingen ledde till att män gjort tydligt att Människan själv kunde förändra sina levnadsvillkor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Upplysningstiden inleddes under 1700-talet och sammanfattar den rådande tidsandan som verkade för förnuft och samhällsnytta och mot auktoritetstro, ofrihet och privilegier. niskans Livets mening skulle hädanefter sökas här och nu på jorden och inte, som under Naturvetenskapens utveckling var en av de viktigaste faktorerna till den stora idéströmning som vi kallar för upplysningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lokal pedagogisk planering Revolutionens tid

# data[].attributes.headline
Revolutionen från början till slut och annat bra.

# data[].attributes.subject
Revolutionen från början till slut och annat bra.

# data[].attributes.body
Text med ordförklaringar och uppgifter.

# data[].attributes.body
Text med ordförklaringar och några frågor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fransmännen var trötta på krig. De hade krigat nästan oavbrutet alltsedan den stora revolutionen 1789. De hade krigat i Spanien, Tyskland, Österrike, ja de hade varit ända framme i Moskva....

# data[].attributes.attachment_link.description
Fransmännen var trötta på krig. De hade krigat nästan oavbrutet alltsedan den stora revolutionen 1789. De hade krigat i Spanien, Tyskland, Österrike, ja de hade varit ända framme i Moskva....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Franska revolutionen som inleddes 1789 fick många både kort- och långsiktiga följder. Hela det franska samhällssystemet omdanades i sina grundvalar samtidigt som de revolutionära idéerna spreds långt utanför landets gränser. Ute i Europa kom dessa revolutionsidéer bland annat att förändra folkets syn på adelns, kyrkans och kungamaktens rätt att styra över alla andra.

Den franska revolutionens grundläggande tankar och orsaker kom att leva vidare mycket länge, trots att själva revolutionen avslutades i och med att Napoleon Bonaparte tog makten i Frankrike 1799.

De främsta följderna av franska revolutionen är:

Frankrike fick en ny författning (grundlag)

Adelns makt och privilegier avskaffades

Den franska kungamakten störtades

Kyrkans makt minskade

Skräckväldet under Maximilien de Robespierre

Kvinnorna fick ökade rättigheter

Borgarna kunde stärka sin makt

Press- och yttrandefrihet infördes

Napoleon tog makten i Frankrike

Medborgarna blev lika inför lagen

Frankrike fick en ny författning
Efter att den uppretade folkmassan stormat fästningen Bastiljen i Paris den 14 juli 1789, spred sig oroligheterna runt om i landet. Adeln flydde från Frankrike då hungriga och uppretade bönder brände ner deras gods. I oktober 1789 tågade 6 000 kvinnor från Paris till Versailles där kungen Ludvig XVI och drottningen Marie Antoinette levde i ofattbar lyx. Kvinnorna som protesterade mot de höga brödpriserna krävde att kungen skulle flytta in till Paris, vilket han också gjorde då nationalgardet ställde sig på kvinnornas sida. Sommaren 1791 gjorde kungen och drottningen ett misslyckat flyktförsök men greps och fördes tillbaka till Paris. Samma höst fick Frankrike en ny författning enligt vilken kungens makt blev mycket begränsad.

Adelns makt och privilegier avskaffades
I samband med Frankrikes nya författning upplöstes det gamla ståndssamhället som varit rådande i nästan tusen år. Därmed avskaffades adelns makt och privilegier. Skattefriheten för adel och präster togs bort redan i augusti 1789.

Den franska kungamakten störtades
Trots att kungens makt efter revolutionen var nästan obefintlig, ansågs kungahuset ändå som ett hot mot revolutionen. I januari 1793 avrättades Ludvig XVI genom giljotinering. Drottningen följde hans öde i oktober samma år. Även kyrkans makt minskade drastiskt efter revolutionen. Kyrkans inflytande skulle minska ännu mer efter att advokaten Maximilien de Robespierre (1758-1794) fick makten över Pariskommunen. I samband med detta gick den franska revolutionen in i en ny och blodigare fas som inom historieskrivningen ofta benämns som skräckväldet.

Kyrkans makt minskade
Robespierre och välfärdsutskottet som han representerade förbjöd kristendomen och manade i stället till fosterlandsdyrkan. Kyrkorna rensades på alla religiösa utsmyckningar och prästerna antingen mördades eller fördrevs då de sågs som motståndare till revolutionen.

Skräckväldet under Maximilien de Robespierre
Skräckväldet innebar att Robespierre allt mer framstod som en diktator. Alla som uppfattades som motståndare förlorade sina huvuden i giljotinen. Tiotusentals människor mördades under skräckväldet, vilket avslutades först i slutet av juli 1794 då Robespierre själv hamnade under giljotinen efter order av sin närmaste krets av medarbetare.

Kvinnorna fick ökade rättigheter
Men var det s.k. "skräckväldet" enbart dåligt? Faktum är att det under perioden i fråga genomdrevs flera viktiga reformer i revolutionens anda. Ett obligatoriskt skolväsende infördes i Frankrike. Även kvinnornas rättigheter stärktes i och med att lika arvsrätt infördes. Tidigare hade de franska kvinnorna saknat arvsrätt. Och för första gången i fransk historia kunde kvinnor ansöka om skilsmässa från sina män utan att ange ett skäl. Dessutom var kvinnorna för första gången tillåtna att ingå äktenskap utan sin faders samtycke. Det skulle dock dröja fram till 1944 innan de franska kvinnorna fick allmän rösträtt.

Borgarna kunde stärka sin makt
Franska revolutionen innebar att borgarna, den mest pådrivande gruppen bakom revolutionen, kunde öka sin makt. Borgerliga ideal och levnadsmönster skulle därefter komma att prägla utvecklingen i Europa under hela 1800-talet.

Press- och yttrandefrihet infördes
Efter skräckväldets slut genomfördes reformer för en ökad yttrande- och tryckfrihet. Detta var ett steg närmare det vi idag ser som de viktigaste hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle.

Napoleon tog makten i Frankrike
Generalen och överbefälhavaren i den franska armén, Napoleon Bonaparte (1769-1821), tog makten i Frankrike genom den så kallade Brumairekuppen i november 1799. Han blev först vad vi skulle kunna definiera som diktator, och senare kejsare (1804). Napoleons väg mot makten hade möjliggjorts av franska revolutionen och det värnpliktssystem som infördes i samband med de efterföljande franska revolutionskrigen. I enlighet med detta system var det lämplighet och personlig skicklighet som var avgörande för avancemang (tidigare hade börd varit viktigare). Under revolutionskrigen steg Napoleon snabbt i graderna och blev general redan vid 24 års ålder.

Medborgarna blev lika inför lagen
Napoleon kom att inskränka yttrande- och tryckfriheten i Frankrike, vilket kan ses som ett steg i fel riktning. Däremot var Napoleons politik starkt präglad av de revolutionära tankegångarna, vilket märktes i de lagar ( Code Napoléon) som infördes 1804. Enligt Napoleons lag - som bland annat byggde på deklarationen om människans och medborgarens rättigheter som antagits redan i augusti 1789 av den franska nationalförsamlingen - var alla människor lika inför lagen, inga privilegier fick användas inför domstol och alla människor skulle fritt få välja religionstillhörighet.

Text: Carl-Henrik Larsson, fil.mag i historia. Leg. gymnasielärare i historia, religion och samhällskunskap samt skribent i kulturtidskriften Nordisk Filateli

Se även huvudavsnittet om franska revolutionen för ytterligare analys av revolutionens följder.
Läs även om franska revolutionens orsaker >

# data[].attributes.attachment_link.description
Franska revolutionen som inleddes 1789 fick många både kort- och långsiktiga följder. Hela det franska samhällssystemet omdanades i sina grundvalar samtidigt som de revolutionära idéerna spreds långt utanför landets gränser.

# data[].attributes.body
Wikipediaartikel som förklaras vad som menas med revolution.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gränsen mellan revolution och statskupp är inte absolut. En förutsättning för att ett maktövertagande ska kunna kallas revolutionärt, är att maktövertagandet ska ske med brett folkligt stöd. Språkbruket har i detta fall också förändrats över tid. Gustav III statsvälvning, som också hade ett visst stöd i olika samhällsskikt, betecknades av sin samtid som en revolution men kallas ofta för statskupp.

# data[].attributes.body
Text om orsaker till revolutionen med frågor till texten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fängelseborgen i Paris

I flera dagar hade befälhavaren på Bastiljen, den gamla fängelseborgen i Paris, nervöst tittat ner på gatorna. Där samlades misstänksamma parisare som stirrade tillbaka. En del av dem sa att Bastiljens fängelsehålor var fyllda med politiska fångar. Andra påstod att fästningen var full av soldater som bara väntade på sin chans att anfalla de obeväpnade parisarna. Men befälhavaren visste bättre, till borgens försvar hade han bara 80 äldre soldater och 30 schweiziska yrkessoldater.

Bastiljen stormas

Den 14 juli nådde ryktena kokpunkten. Gatorna fylldes med människomassor som letade efter vapen för att kunna försvara sig. En stor skara sökte sig till Bastiljen. Befälhavaren lovade människorna att soldaterna inte skulle skjuta på dem. Samtidigt hade han dragit tillbaka sina soldater till den inre delen av borgen och lämnat de yttre murarna oförsvarade.

# data[].attributes.attachment_link.description
I flera dagar hade befälhavaren på Bastiljen, den gamla fängelseborgen i Paris, nervöst tittat ner på gatorna. Där samlades misstänksamma parisare som stirrade tillbaka. En del av dem sa att Bastiljens fängelsehålor var fyllda med politiska fångar. Andra påstod att fästningen var full av soldater som bara väntade på sin chans att anfalla de obeväpnade parisarna.