# data[].attributes.headline
1. Hvilken samfundsorden hersker i historien?

# data[].attributes.subject
1. Hvilken samfundsorden hersker i historien?

# data[].attributes.body
1. “Lidt højere oppe end Landsbyen, over Kirkegårdsmurens vandrette hvide Linie, og med et Par høje Poplers lodrette flaskegrønne Omrids ved Siden, forkyndte Kirken, hele Synskredsen rundt, at dette var et kristent Land.”

Side 7/250

2. “Herregaarden saa ikke op mod Himlen, som kirken, og heller ikke ned i jorden, som hytterne i landsbyen, den havde en videre jordisk horisont end de, og var beslægtede med megen statelig arkitektur hele Europa over.”

Side 8/250

# data[].attributes.headline
2. Hvilke træk fra Oplysningstiden ses i Sorg-agre?

# data[].attributes.subject
2. Hvilke træk fra Oplysningstiden ses i Sorg-agre?

# data[].attributes.body
Adam er et pragteksemplar på et produkt af oplysningstiden

1. ”Han havde rejst og set sig om i verden”, side 252

2. "Og i England var hans også… kommet i berøring med tidens store, nye idéer: om naturen, om frihed og menneskeværd, om sand retfærdighed og skønhed.” side 254

3. ”Han havde tro på sine egne evner og havde været godt tilfreds i tanken om, at hans fremtid afhang af ham selv… Han længtes efter at lære den endnu mere at kende.” side 253-54

Karen Blixen gjorde ham som taget direkte ud af oplysningstiden og det er derfor der er sådan en stor kontrast mellem Adam og hans onkel.

# data[].attributes.headline
3. Beskriv/analyser fortællingens komposition (brug gerne dokumentet ”Afsnit Oversigt” til hjælp) og tidsforhold.

# data[].attributes.subject
3. Beskriv/analyser fortællingens komposition (brug gerne dokumentet ”Afsnit Oversigt” til hjælp) og tidsforhold.

# data[].attributes.body
Novellen strækker sig over ét døgn, hvilket passer meget godt til genren. Først bliver landskabet beskrevet meget detaljeret, derefter om Adams fortid, forhold og den situation han befinder sig i. Dernæst når Adam møder sin onkel bliver beskrevet og de lange samtaler mellem dem. Det kinesiske æskesystem ses når Ane-Marie og Godskes historie fortælles. Et begrænset afsnit om den unge frue og hendes rolle på herregården. Adams følelser og Ane-Maries tid i marken og hendes død. Adam vil ikke blive på herregården længere, men ombestemmer sig. Afsluting, en sten rejses og marken døbes ‘Sorg-Agre’.

# data[].attributes.headline
4. Hvilken fortæller og synsvinkel benytter fortællingen sig af?

# data[].attributes.subject
4. Hvilken fortæller og synsvinkel benytter fortællingen sig af?

# data[].attributes.body
3. persons fortæller, alvidende. Man ser historien fra Adams synsvinkel og hører meget om, hvad han tænker i forskellige sammenhænge.

# data[].attributes.headline
6. Hvad får Adam til at blive på herregården? Underbyg med et eller flere afgørende citater

# data[].attributes.subject
6. Hvad får Adam til at blive på herregården? Underbyg med et eller flere afgørende citater

# data[].attributes.body
Adam føler, at det er hans skæbne som har bragt har hjem til Danmark og herregården. Derfor vil han ikke blot forlade den med det samme, fordi man skal jo elske sin skæbne.

1. Om skæbnen: “... Nu var den blevet ham åbenbaret her ved dette sted hvor han havde leget som barn...” Side 36

2, “Men i dagens løb var hans erkendelse jo vokset…” Side 36

# data[].attributes.body
- Den ligger primært hos Ane-Marie siden hun kæmper for sit liv. Man ser på hende som en hjælpeløs tilskuer imens hun gør alt hvad hun kan for at redde sin søn.
- Onklen, han kan ikke forstå tidens fremgang og lever i fortiden.

# data[].attributes.body
- Liv, død, magt, kærlighed, moderskab, slægt, skæbne, guder

# data[].attributes.headline
5. Indkreds og analyser fortællingens væsentligste modsætninger.

# data[].attributes.subject
5. Indkreds og analyser fortællingens væsentligste modsætninger.

# data[].attributes.body
- Liv og død. Solen er et symbol på forskellen mellem liv og død. Solen og dermed naturen holder Ane-Maries liv i dens hænder. Lige så snart solen går ned dør Ane-Marie.
-Der er også en klar modsætning imellem Adam og Onklen, som primært bliver repræsenteret igennem samtalen omkring guderne. De nordiske vs de græske/romerske guder.
- De fattige/rige.
- Hele verden vs herregården i Danmark

# data[].attributes.headline
10. Perspektiver til Karen Blixens forfatterskab (din viden om skrivestil, tematik mm.)

# data[].attributes.subject
10. Perspektiver til Karen Blixens forfatterskab (din viden om skrivestil, tematik mm.)

# data[].attributes.body
- Ane-Marie accepterer sin skæbne. Blixen går meget op i skæbne. Hun sætter sig til ret i det puslespil som er hendes skæbne.
- At bogen er skrevet i en tidligere periode – i romantikken går man tilbage i historien.

# data[].attributes.headline
9. Hvor ligger fortællingens sympati – og hvad er dens budskab?

# data[].attributes.subject
9. Hvor ligger fortællingens sympati – og hvad er dens budskab?

# data[].attributes.body
(- Sympatien ligger især hos Ane-Marie og den unge frue. Der ligger meget fokus på moderrollen - både at Ane-Marie rent faktisk er en mor, men også at den unge frue ligesom er der for at give onklen et barn.)
- Sympatien ligger med den nye måde at tænke på - oplysningstiden, altså Adam. Han bliver vist så sympatisk mens onklen bliver vist som kynisk og korrekt hele tiden med meget fokus på magt - dette kan ses i samtalen om guderne, onklen siger at han ser sig selv som en Gud.
- Fortællingen har på en måde også sympatien på

Budskab: Accepter og elsk din skæbne.