# data[].attributes.body
I anden halvdel af 1800-tallet var Danmark stadig et bondesamfund, men der skete store forandringer.

På landet investerede de store gårdejere i nye moderne maskiner, der gjorde landbrugsproduktionen mere effektiv og billigere og tjente derfor store penge. Dem brugte de til at investere i maskiner, og derfor var der ikke brug for så mange arbejdere på landet. Derfor bevægede de sig fra land mod by, for at få arbejde.

# data[].attributes.body
- Rigsdagen var blevet til med Grundloven i 1849.
- Rigsdagen dominerede Højre
- Partiet Højre var på kongens side og repræsenterede de gamle magthavende klasser: godsejere og adelige.
- Der var også Venstre, som derimod varetog landbobefolkningens interesser, men som også rummede de intellektuelle og fremskridtsorienterede fra byerne.
- Hverken fattige eller kvinder havde stemmeret
- Senere fik socialdemokratiet politisk magt, men grundlaget blev skabt under det moderne genenmbrud.
- Kvinderne fik først stemmeret i 1915

# data[].attributes.body
Det moderne gennembrud er i høj grad præget af det naturvidenskabelige gennembrud og specielt Charles Darwins havde stor indflydelse.

Darwins rokkede ved hele det religiøse fundament, pga. hans evolutionslære, som viser, at mennesket er et resultat af naturlove. Mennesket var ikke skabt af Gud, men et resultat af en naturlig udvælgelsesproces. Mennesket er grundlæggende et dyr, og som andre dyr styres det af drifter og behov.

Troen faldt fra og alt skulle have en naturvidenskabelig f

# data[].attributes.body
- dansk litteraturkritiker
- 1842-1927
-  Søn af borgerskabet og ville gøre op med den idylliske forestilling om religionen og familien.
- Hans hovedpåstand var, at den danske litteratur var lukket om sig selv og de nationale symboler
- Han opfordrede forfatterne og kunstnerne til at rette blikket mod samfundsmæssige problemer og sætte ord på disse problemer i litteraturen og det gjorde de.

Brandes var ude på at gøre op med den dobbeltmoralske, borgerlige kultur, der dyrkede familien, kirken og den gode moral, for ifølge Brandes og de forfattere, der fulgte ham, dækkede disse værdier over dobbeltmoral, løgn og fortielser, der forhindrede menneskets frie udfoldelse.

# data[].attributes.body
De moderne forfattere var især optagede af at skrive om sociale forhold.

# data[].attributes.body
- Kvinden er fri og selvstændig.
- Kvinden og manden skal indgå ægteskab på lige vilkår.
- Begge har ret til at kræve skilsmisse.
- Begge har ret til at arbejde.
Også kvinden har ret til at realisere sig selv som individ og som kvindekøn.

# data[].attributes.body
Litteraturens funktion skulle altså ændres; forfatterne og kunstnerne skulle ikke længere hylde og rose fædrelandet, kærligheden til Gud og naturen. Nu skulle fokus i stedet være på alle de samfundsmæssige mekanismer, som forhindrede mennesket i at leve frit. Måden at gøre det på var at skrive realistisk. Litteraturen skulle beskrive verden, som den var med alle dens uretfærdigheder og dårligdomme. Alt skulle afsløres – der skulle ikke forskønnes og idylliseres som i Romantikken

# data[].attributes.body
Man betragtede mennesket som et studieobjekt og forsøgte at finde årsagerne til dets handlinger via dets arv og miljø.
Naturvidenskabens objektive beskrivelse af verden blev deres ideal. Fulgte man tankegangen, var der ikke længere plads til guddommelige eller magiske forklaringer på naturens og menneskets oprindelse. Alt kunne derimod gives naturlige forklaringer.

# data[].attributes.body
Impressionisme er en kunstretning inden for malerkunsten som især var fremme fra ca. 1870 til 1890. Ordet stammer fra det franske ord: impression som betyder indtryk.
Impressionismen, som giver sig ud for at være det nærmeste, man kan komme virkeligheden, er derfor dybest set noget af det mest konstruere- de. De impressionistiske forfattere udvikler en række sproglige strategi- er for at få deres fortællinger til at fremstå som et stykke virkelighed.

# data[].attributes.body
Samfundsmæssige problemer, kærlighed, ligestilling mellem køn, kønsroller, klasse, social status og sociale forhold er temaer, som var fokus på i perioden. Forfatterne beskrev hverdagens problemer mere realistisk, i modsætning til romantikken. Naturvidenskaben blev sat i fokus, hvor Gud og religion var hovedpunktet i romantikken.

# data[].attributes.body
<-- Georg Brandes

J.P. Jacobsen

J.P. Jacobsen var en dansk forfatter under naturalismen.

7. april 1847 -  30. april 1885

Henrik Pontoppidan

Var stærkt samfundskritisk og levede op til Georg Brandes parole om at sætte problemer under debat

24. juli 1857 - 21. august 1943

Herman Bang:

Dansk kritiker, forfatter og journalist

Herman Bang er kendt for sin impressionistiske skrivestil

20. april 1857 - 29. januar 1912

# data[].attributes.body
Her sættes der fokus på de fattige. Vi ser en familie, der er blevet smidt ud af deres lejlighed og skal bo på gaden i det kolde vejr. De står med alle deres ting, men alligevel er der ikke ret mange ting. Det viser virkeligheden, for det var sådan for nogle danskere i denne periode.