# data[].attributes.body
SKUA i Sunne

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag tänkte berätta lite om vårt SKUA-arbete här i Sunne. Tack vare att vi i kommunen tagit emot många nyanlända elever de senaste åren så har vi fått möjlighet att genom Skolverket få en kommungemensam fortbildningsinsats i Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt med arbetsnamnet SKUA. Alla lärare i grundskolan och gymnasiet har deltagit i denna kompetensutveckling, inledningsvis under ledning av Josefin Nilsson och Caroline Bötrius från NC, Nationellt centrum för svenska som andraspråk. Tack vare dem har vi alla fått en gemensam grund att stå på inför det fortsatta arbetet som vi nu driver på egen hand i kommunen.

När jag utbildade mig i svenska som andraspråk kom jag för första gången i kontakt med språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt med teorier, förhållningssätt och pedagogiska verktyg som är helt nödvändiga för nyanlända elevers språk- och kunskapsutveckling men som också gynnar alla elevers lärande. Jag insåg snabbt att det här var verktyg som jag önskade att jag fått möta tidigare i mitt läraryrke och som jag också ville sprida vidare - alla borde få möjligheten att upptäcka vilka enorma pedagogiska vinster det finns att jobba språk- och kunskapsutvecklande! Jag försökte på egen hand att så små frön här och där men när vi som kommun fick chansen att ta del av NCs expertis och tillsammans lära oss mer kändes det fantastiskt! När jag själv fick frågan att hjälpa till i detta arbete kändes det både inspirerande och utmanande, tänk att få vara med och driva det här utvecklingsarbetet inte bara på den egna skolan utan också i hela kommunen!

Efter att NC haft sin utbildning här hos oss så har vi det här läsåret fått jobba vidare på egen hand. Jag och min kollega Annelie Björck har fått i uppdrag att driva arbetet vidare på kommunens F-6-skolor. Vi har haft två parallella spår - SKUA Grund och SKUA Ämnesgrupper. SKUA Grund är för de lärare som inte fått den tidigare utbildningen av NC. Där arbetar vi utifrån Pauline Gibbons bok Stärk språket stärk lärandet som vi läser och diskuterar tillsammans. Vi blandar teori med praktiska övningar där deltagarna får prova olika aktiviteter. Vi lyfter också relevanta begrepp eftersom vi vill utveckla ett gemensamt språk om undervisning och lärande.

Mellan träffarna får deltagarna själva prova språk- och kunskapsutvecklande aktiviteter i sina respektive elevgrupper. När vi träffas så delger de varandra aktiviteter som de provat och sina upplevelser av detta; Vad fungerade bra? Vad var svårt? Vad behöver jag utveckla? Vad tar jag med mig i min fortsatta undervisning? Genom det kollegiala lärandet lär vi av varandra, inspirerar, tipsar, stöttar och ger goda råd!

Det andra spåret kallar vi för SKUA Ämnesgrupper. Enligt önskemål från både skolledarna och lärarna själva som gått NCs grundutbildning så har vi fortsatt vårt SKUA-arbete i form av ämnesgrupper. Våra F-6-lärare träffas då för att diskutera undervisning utifrån sina egna ämnen. Vårt mål har varit att koppla samman de tidigare parallella fortbildningsinsatserna; Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, Digitala verktyg och Bedömning.

Vi har delat upp arbetet under året i tre olika fokusområden; Tala/lyssna - läsa - skriva. Under varje fokusområde har vi tre träffar. Första träffen i ett fokusområde inleds alltid med en storsamling, d v s alla lärare träffas tillsammans och vi startar upp med att färska upp minnet genom en tillbakablick där vi som SKUA-handledare lyfter relevanta begrepp och frågeställningar, t ex talets betydelse för språkutvecklingen, vilka aktiviteter gynnar interaktionen mellan elever, stöttning och annat som är viktigt att tänka på inom det aktuella fokusområdet. Vi försöker också lyfta vilka digitala verktyg och hjälpmedel som kan vara till hjälp, dels genom att modellera och själva använda olika pedagogiska verktyg i ämnesgrupperna men också genom att tipsa varandra. Sedan fortsätter arbetet i ämnesgrupperna där det under första träffen är fokus på Lgr-11; Vad ställer mitt ämne för krav på t ex den muntliga förmågan? Vad förväntas mina elever behärska språkligt för att delta i ämnesundervisningen och visa sina kunskaper? Hur ska de få träna på de förmågorna? Vilka aktiviteter kan vi använda oss av i ämnesundervisningen för att de ska utveckla dessa förmågor? Utifrån de frågeställningarna förväntas lärarna till nästa träff ha extra fokus på t ex interaktion och talutrymme i sin undervisning. Vi vill också att de fortsatt provar olika språk- och kunskapsutvecklande aktiviteter som de sedan ska delge varandra på den andra träffen. Träff 2 handlar alltså om att i sina ämnesgrupper diskutera undervisningen och aktiviteter som gynnar inlärningen och elevernas språk- och kunskapsutveckling; Vad har jag provat? Vad såg jag? Erfarenheter? Utmaningar? Möjligheter? Även här handlar det alltså om att inspirera, diskutera, tipsa, stötta, utmana och därigenom utveckla undervisningen. Kollegialt lärande när det är som bäst!

Vi har genomgående försökt lyfta ett systematiskt förhållningssätt, d v s hur vet vi att de förändringar vi gör leder till en förbättring? Hur får vi syn på vad eleverna lär sig? Vad de tycker och tänker? Detta är en stor utmaning som tvingar oss att tänka till lite extra och skruva på vår undervisning ytterligare några varv.

På träff 3 har vi fokus på bedömning; Vad ville jag se hos mina elever under de aktiviteter jag provade? Hur bedömer man t ex läsförmågan? Formativt? Summativt? Hur förmedlar jag det till mina elever? Hur dokumenterar jag? Vilka bedömningsstöd finns att få? Hur gör jag idag? Hur gör du? Vad kan vi förbättra? Vi vrider och vänder, stöter och blöter för att lyfta de här frågorna. Vi vill också få till en ökad samsyn kring bedömning och olika kunskapsnivåer vilket vi kommer att behöva jobba vidare med.

Till vår hjälp har vi våra förstelärare som driver arbetet i de olika ämnesgrupperna. Vi SKUA-handledare träffar regelbundet förstelärarna för att lägga upp ramarna för arbetet inför de olika fokusområdena, sedan får de sätta sin egen prägel på arbetet i sina respektive ämnesgrupper utifrån vad som är relevant för just deras ämne. Tack vare dem får vi återkoppling på hur arbetet fortskrider i de olika ämnesgrupperna, vad som fungerar bra, vilka utmaningar som finns och vad vi behöver ändra på eller förbättra. Ovärderlig hjälp för oss SKUA-handledare!

I vår gemensamma kommunikationskanal Teams lägger vi ut information, länkar, filmer och annat som kan tänkas fungera som stöttning i vårt gemensamma arbete, t ex Skolverkets moduler om Språk- läs- och skrivutveckling. Varje ämne har dessutom en egen kanal där man kan tipsa om material eller aktiviteter som är aktuella för just det ämnet. Vi uppmuntrar också lärarna att dela med sig av sina aktiviteter genom att dela dem i en "lektions-bank" på Teams.

Vad är då våra erfarenheter så här långt? Vi upplever att många deltagande lärare uppskattar det kollegiala lärandet då vår kommun har många små skolenheter där lärarna kan känna sig ensamma i sitt ämne. Att kunna utbyta erfarenheter, få stöd och inspiration av ämneskollegor blir då väldigt värdefullt och uppskattat. Andra framgångsfaktorer är att verksamhetschefer och skolledare är aktiva, drivande och ser till att det finns förutsättningar såsom t ex avsatt tid inom den arbetsplatsförlagda tiden. För att en kompetensutvecklingsinsats ska ge resultat på sikt krävs också att det blir en kontinuitet och löper över lång tid.

Det vi har fått till oss hittills är att det finns en generell önskan om att få jobba vidare i våra ämnesgrupper. Vår målsättning är att förhållningssättet i det språk- och kunskapsutvecklande arbetet ska genomsyra hela verksamheten med höga förväntningar på våra elever där de med olika grader av stöttning kan utvecklas mot de uppsatta målen. Genom att reflektera över undervisningen, själv och tillsammans med andra, höjer vi kvaliteten på undervisningen vilket förhoppningsvis kommer att leda fram till det långsiktiga målet att höja elevernas resultat . Vi har många positiva och engagerade lärare som fortsätter att utveckla ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt i Sunne kommun vilket vi tycker är väldigt roligt och inspirerande!

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag tänkte berätta lite om vårt SKUA-arbete här i Sunne. Tack vare att vi i kommunen tagit emot många nyanlända elever de senaste åren så har vi fått möjlighet att genom Skolverket få en kommungemensam fortbildningsinsats i Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt med arbetsnamnet SKUA.

# data[].attributes.headline
Malin Carlssons blogg träff 1 observation talutrymme 

# data[].attributes.subject
Malin Carlssons blogg träff 1 observation talutrymme 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hela Hultsfreds kommun har haft en stor fortbildning insats kring nyanländas lärande mha Nationellt centrum för andra språk. All pedagogisk personal i kommunen har fått gå utbildning där NC kom ner till oss och höll utbildningsdagar och mellan dem skulle vi läsa Gibbons och göra uppgifter i våra grupper.

Nu är jag en av 4 som i kommunen utbildar oss till kursledare genom NC för att kunna föra det språk- och kunskapsutvecklande arbetet vidare i kommunen. Jag riktar mig mot fsk- 6.
Vårt priomål är: Övergripande mål: Eleverna ska utveckla en högre måluppfyllelse i kommunikativ förmåga i både tal och skrift. Utifrån resultatet prioriterar varje årskurs/verksamhet ett ämne/område där den kommunikativa förmågan är i fokus.
Nu blir det fokus på talutrymmet. Tillsammans med förstelärarna på skolan har vi resonerat oss fram till att observationer hos varandra är nästa steg för oss.

Mitt upplägg är att förstelärarna ansvarar för var sin verksamhet på skolan och att de ska ha minst 3 träffar. Inför, under och efter observationerna. Vi har valt att man den här första gången ska besöka pedagoger som man jobbar ganska nära. Det ska inte kännas för jobbigt den här första gången. Det ska gå så smidigt som möjligt och kännas så bekvämt som möjligt. Jag tänker att det här arbetssättet kommer att fortsätta i samband med priomålet varje år. Beroende på vilket priomål vi väljer så sätter vi tillsammans kriterierna för hur just det utvecklingsarbetet kan synas konkret i klassrummen och sedan går vi ut och undersöker hur det kan fungera. Vi inspireras och lära av varandra - kollegialt lärande! Vi har så mycket kunskap i huset, vi ska bara få syn på det!!

"Inför-träffen" handlar om att sätta ramarna. Reda ut vad det är vi ska göra när och hur, sätta organisationen kring observationerna. Men så klart reder vi också ut varför! Vi ska nu gå från teori till praktik!

Jag länkar till ett par artiklar:
Lärarbesök i klassrummet bästa fortbildningen.
Undersökande lektionsobservationer.

Vi återkopplar till Gibbons boken:
Hur lär man ett nytt språk? Man måste få använda det! Uppgiften är två delad:
Observera en lektion. Observera med fokus på interaktionen.

1. Rita upp klassrummet du ska besöka och markera P för pojke och F för flicka. Dra streck/pilar mellan vilka som pratar under lektionen.

2. Kom överens med pedagogen vars klassrum du ska besöka om något fokus som du som observatör ska titta lite närmare på. Dra streck staket eller på något annat sätt dokumentera vad du ser. Det kan vara kring frågor, vilken typ av frågor ställs, vem ställer frågor, tanketid, uppföljande frågor osv. Eller kring vilka för talan är drivande i grupparbete. Eller pratar eleverna om det de ska?

Exempel på observations protokoll:

Under den här lektionen drog jag streck för när eleverna valde att svara på arabiska. Det fanns en resurs på plats som kunde översätta om eleverna valde det.

Gör lektionsplaneringar som gäller för besöket.

Träffas och titta på planeringarna och upplägget för lektionen. Syfte och tankar med lektionen!

Genomför undervisning resp observation.

Byt uppgifter alt rotera.

Träffas kort för att titta på varandras resultat.

Vid nästa tillfälle då förstelärarna träffar sina verksamheter igen ska alla pedagoger ha med var sin planering men det är inget måste att det ska vara just den planering som tillhör lektionen som ska besökas utan kan vara vilken planering som helst.

Vid sista tillfället så träffas vi och drar slutsatser och lärdomar utifrån våra lektionsobservationer. Då ska observationsprotokollen vara med och klara!

Vi kommer att observera utan att värdera så därför tittar vi också in i ett klassrum i Angered när de jobbar med ett tema som heter Abrahams barn. Som en workshop under första tillfället så tittar vi alltså in i det här klassrummet och efter det så får deltagarna ett par minuter på sig att skriva ner vad de såg. Individuellt! Efter det listar deltagarna begrepp utifrån vad de såg, även det individuellt. Därefter så pratar vi i helgrupp om vad vi såg. Just att lista begreppen gör att vi inte värderar på samma sätt som när vi pratar fritt om vad vi såg. Vi såg kanske: interaktion, lyssnande, skrivande osv... Istället för: - Det var bra att han hade pararbeten... Det blir ett mer professionellt samtal.

Klippet: Abrahams barn. Klippet börjar 4.12 in i programmet.

Vi är i full fart med observationerna på skolan nu och jag är mycket glad över att höra positiva tongångar från de som är igång! 🙂

Återkommer om "Under-träffen".

# data[].attributes.attachment_link.description
Hela Hultsfreds kommun har haft en stor fortbildning insats kring nyanländas lärande mha Nationellt centrum för andra språk. All pedagogisk personal i kommunen har fått gå utbildning där NC kom ner till oss och höll utbildningsdagar och mellan dem skulle vi läsa Gibbons och göra uppgifter i våra grupper.

# data[].attributes.body
Handledning av kollegor, planeringar av lektioner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vårt fortsatta utvecklingsarbete för att fördjupa och hålla i vårt språk - och kunskapsutvecklande arbete i kommunen innebär att vi nu genomför klassrumsobservationer med fokus på talutrymme. Vi har nu haft vår andra av 3 träffar.

Se inlägg om första träffen nedan:
Observation talutrymme. Träff 1.
Till den här andra träffen ska deltagarna ha med en lektionsplanering. Vilken som!

Vi ska lära av varandra under dagens träff, bolla tankar, sprida goda exempel och idéer så att vi tillsammans kan utvecklas för att bli bättre. Vi har så mycket kunskap i huset, vi ska bara få syn på det!
Vi började med att reda ut vad kollegialt lärande är och innebär:
På Nationellt centrum för andra språk finns lite samlade länkar.

Skolverket skriver enligt hemsidan:

" Det som kallas kollegialt lärande är en sammanfattande term för olika former av kompetensutveckling där kollegor genom strukturerat samarbete tillägnar sig kunskap och färdigheter. "

" En av de viktigaste framgångsfaktorerna för att utveckla undervisningen är att lärare tillsammans analyserar och utvärderar sin undervisning. "

Vi ska göra en MÅLINRIKTAD handledning. Vi har som mål att utveckla språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt i undervisningen.

Deltagarna kommer att ha olika roller under tillfället:

Handledare - yttre ramar, hålla ihop gruppen

M edhandledare - övriga deltagare

Sakägare -den vars exempel är i fokus

Sedan ska vi jobba enligt arbetsgången här nedan:

Arbetsgången är något omarbetad från Cederberg-Sheike s. 96-101 via Nationellt centrum för andraspråk.

Till vår hjälp kan vi använda oss av:

Det var dock inte alls svårt att få igång diskussionerna i grupperna, vi behövde inte använda oss av exempel-frågorna. Först listade vi alltså stöttning som vi såg i planeringen vi valde efter presentationsrundan. Det kunde vara filmvisning, förtydligande av ord, bilder, tecken, modellering osv.

Efter det listade vi tillsammans den utvidgade stöttningen. Hur skulle vi kunna stötta på ett ännu bättre sätt? I de bästa av världar hur skulle vi kunna stötta eleverna så att de lyckas ännu bättre under lektionen?

Uppskattat av pedagogerna som i reflektionerna skriver om hur roligt det är att få sitta och prata undervisning tillsammans. Att få grotta ner sig i undervisningen och få bolla tankar och idéer med sina kollegor.

Nu återstår det sista tillfället då vi ska dra lärdomar av våra observationer! Återkommer på bloggen om det. 🙂

# data[].attributes.attachment_link.title
Observation talutrymme. Träff 2. Kollegial handledning av planeringar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vårt fortsatta utvecklingsarbete för att fördjupa och hålla i vårt språk - och kunskapsutvecklande arbete i kommunen innebär att vi nu genomför klassrumsobservationer med fokus på talutrymme. Vi har nu haft vår andra av 3 träffar. Se inlägg om första träffen nedan: Observation talutrymme. Träff 1.

# data[].attributes.headline
Malin Carlssons blogg träff 3 Kollegialt lärande 

# data[].attributes.subject
Malin Carlssons blogg träff 3 Kollegialt lärande 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kring vårt fortsatta utvecklingsarbete för att fördjupa och hålla i vårt språk- och kunskapsutvecklande arbete i kommunen innebär att vi nu under terminen har genomfört observationer i varandras klassrum med fokus på talutrymmet. Vi har nu haft alla våra 3 planerade träffar och sista träffen handlade om att dra slutsatser utifrån vad vi sett under våra observationer.
Träff 1 Observation talutrymme Träff 2 Kollegial handledning av planeringar.
Vi har jobbat med kollegiehandledning kring planeringar under träff 2 och vi jobbar på samma sätt kring observationsprotokollen under träff 3. Samma arbetsgång som tidigare, som vi känner igen och som vi kommer att jobba vidare kring utifrån reflektionerna. Observationerna och utvecklingsarbetet kring det har nämligen , enligt reflektionerna, varit mycket lyckat. Bara positiva reflektioner kring att detta är viktigt och att vi borde göra observationer oftare vilket så art glädjer.

Slutsatserna kring observationerna kom i flera grupper att handla om hur vi skulle kunna skruva på undervisningen och även stötta talutrymme i grupparbete t.ex. Hur talutrymme fördelas i klassrum resp. grupper? Pratar eleverna om det vi tror att de pratar om? Pratar och resonerar eleverna och med dem som vi tror att de jobbar tillsammans med? Hur kan vi stö tta kring det? Vi pratade om hur vi kan stötta kring planeringar under träff 2 men nu handlar det om hur vi kan stötta kring grupparbeten.

Gibbons skriver:
Alla i gruppen är engagerade. Klarar vi det i våra klassrum?
Vi tar in lite ny input med Kagan som forskare och kooperativt lärande som inspirationskälla.

Vi pratar om att fördela roller för att engagera elever i grupparbeten och så pratar vi om olika muntliga interaktionsövningar som kan underlätta. EPA är en metod som slagit väldigt väl ut i många av våra klassrum på skolan men jag ville öppna ögonen för att det finns så många fler att använda sig av.

På kooperativt.com finns lite småfilmer som visar några av de olika strukturerna som man kan använda sig av i klassrummet men det finns så klart också exempel på Youtube:

För att visa hur exempel på hur lärare kan leda samtal genom att t.ex. använda börjor eller eleverna som resurser för varandra hade jag också med skolverkets film från Sara Persons klassrum om att samtala om text.

Utifrån reflektionerna så är lärarna intresserade av att titta närmare på det här i sina klassrum. Hur ser det ut i mitt klassrum och hur kan jag skruva min undervisning för att fler elever ska lyckas?

Vi ser fram emot en spännande höst då utvecklingsarbetet fortsätter!

Senare satt jag också på träff kring nationella proven. Redogörelse kring hur proven i år såg ut och vilka lärdomar lärarna som genomfört dem gjort. Det känns som vi genom det här utvecklingsarbetet är på rätt väg även där för att förbättra elevernas resultat genom att vi lärare ger eleverna möjlighet att träna förmågor kring att resonera, argumentera, kunna ställa frågor och uttrycka sin åsikt. Det får eleverna möjlighet att träna på i våra klassrum på Lindblomskolan om vi lyckas anamma Kagans tankar i våra klassrum och se till att vi har engagerade elever i våra grupparbeten, det tror och hoppas jag i alla fall. För det handlar ju ändå också om att förbättra resultat!

Vill passa på att, kring det här arbetet med kollegial handledning, rekommendera boken nedan. Konkreta metoder kring hur man kan jobba med handledning i ett kollegialt lärande.

# data[].attributes.attachment_link.title
Observation talutrymme. Vi drar slutsatser. Träff 3 i det kollegiala lärandet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kring vårt fortsatta utvecklingsarbete för att fördjupa och hålla i vårt språk- och kunskapsutvecklande arbete i kommunen innebär att vi nu under terminen har genomfört observationer i varandras klassrum med fokus på talutrymmet. Vi har nu haft alla våra 3 planerade träffar och sista träffen handlade om att dra slutsatser utifrån vad vi sett under våra observationer.

# data[].attributes.body
Med Malin Carlsson Hultsfred

# data[].attributes.attachment_link.title
Träff 3 skriva, cirkelmodellen slideshare

# data[].attributes.attachment_link.description
Utbildningen i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätts 3:e träff av fem i Hultsfreds kommun. Fokus på att skriva på ett andraspråk, genrepedagogik och cirke...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Då har jag genomfört en utbildning i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt här i kommunen. Tanken är att alla som jobbar i Hultsfreds kommun ska vara insatta i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. Vi hade en stor satsning där all pedagogisk personal deltog läsåret 2014-15 i samarbete med Nationellt centrum för andraspråk, så har jag nu genomfört första uppsamlingsheatet för personal som blivit anställda i kommunen efter det eller av annan anledning inte deltog 14-15.

Det har varit ett spännande år och mycket lärorikt för mig och förhoppningsvis för deltagarna. När vi nu träffades för sista träffen så backade vi bandet...

Vi har haft 5 stora träffar med olika fokus. Mellan varje träff så har deltagarna fått uppgifter att genomföra och läsa i Gibbons Stärk språket stärk lärandet. Vid ett tillfälle mellan de stora träffarna, de sk mellanträffarna så har deltagarna i sina basgrupper träffat förstelärararna i kommunen. Där har de handletts eller redovisat någon uppgift med efterföljande diskussioner m.m.
För intresserade finns åhörarkopiorna på länken här. Power point för träff 5.
Men så var det alltså nu den sista träffen. Till träffen hade deltagarna med sig lektions- aktivitetsplaneringar. Efter lite repetition så fick de nu kollegiehandleda själva, utan FL stöd. I förhoppning att de i sina arbetslag i framtiden tar sig tiden att diskutera kring upplägg av undervisning och planering. Av samma anledning valde jag den här gången att bryta de basgrupper som de under alla andra tillfällen samlats i, då med pedagoger från olika verksamheter och enheter. Nu satt de istället med pedagoger från samma enhet och samma stadie.

Till mellanträffen så hade deltagarna genomför elevintervjuer som de tillsammans med förstelärarna samtalade kring. Jag hade tills idag sammanställt intervjuerna och delgav mina tankar. En av de svåraste frågorna angående elevinflytande valde jag att lyfta och visa på hur jag jobbar kring det med mina sk. PP-väggar.

Nedan finns en liten film som förklarar hur jag jobbar med mina PP-väggar och målmedvetet med eleverna.

Sedan var det dags för reflektionsseminarium för deltagarna. 30 min individuellt skrivande utifrån frågeställningarna, sedan gruppsamtal kring det skrivna för att efter det fylla på med eventuella ytterligare tankar som dök upp under samtalet.

Nu väntar spännande läsning och sammanställning av hela SKUA-insatsen!

Sista dryga halvtimmen ägnade vi åt att blicka framåt. Deltagarna fick tillverka planscher med fokus på v ilka modeller, aspekter och aktiviteter de kommer att använda i undervisningen? Och vilka förändringar de kommer att göra? Planscherna ska sättas upp i personalrummen ute på enheterna så att kollegor som tidigare gått på SKUA-utbildning via NC påminns och förhoppningsvis inspireras.

Tack till alla deltagare som tålmodigt ställt upp i olika workshops, utmanat sig på olika sätt genom att filma och delge varandra och andra uppgifter som både har varit tidskrävande och ibland utanför bekvämlighetszonen. Och tack för att ni helt enkelt ibland bara suttit och lyssnat, vilket kan vara nog så krävande varma sena måndagseftermiddagar! Och så tack för många fina ord. Det här äventyret har varit utmanande även för mig, en helt ny erfarenhet som jag nu går stärkt ur mycket tack vare er!! Kramar!!

Som ett sista litet tips så har vi i utbildningen på en mellanträff och i andra SKUA-insatser i kommunen läst Glassexemplet: Skillnaden mellan traditionell undervisning och kooperativt lärande. Ett mycket bra exempel på elevaktiva arbetssätt i praktiken! Har ni inte läst det så gör det! 🙂

# data[].attributes.attachment_link.title
Sista träffen i SKUA-utbildningen kring planeringar och så reflektionssemenarium.

# data[].attributes.attachment_link.description
Då har jag genomfört en utbildning i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt här i kommunen. Tanken är att alla som jobbar i Hultsfreds kommun ska vara insatta i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.

# data[].attributes.body
Inom språkutvecklande arbetssätt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att leda kollegialt lärande kring språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt

Denna film vänder sig till er som redan är insatta i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och som vill leda kollegor i ett kollegialt lärande kring detta. Vi på NC har stor erfarenhet av kompetensutvecklingsinsatser i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och delar i denna film med oss av tips och idéer på innehåll och upplägg.

Vad är kollegialt lärande?

Kollegialt lärande kan sammanfattas på följande sätt:
Det som kallas kollegialt lärande är en sammanfattande term för olika former av kompetensutveckling där kollegor genom strukturerat samarbete tillägnar sig kunskap och färdigheter. Kollegialt lärande betonar vägen fram för att lösa uppgifter, formulera problem och kritiskt granska inte bara andras utan även sitt eget arbete. Tillsammans har två eller flera lärare uppgifter att förbereda och lösa, diskutera och reflektera över innan de söker råd eller diskuterar vidare med en handledare. De som deltar tränar på att ge varandra feedback på hur olika uppgifter genomförs.
Ett sätt att tillägna sig kunskap och färdigheter genom strukturerat samarbete kring frågor som rör språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt är att använda sig av olika utvecklingspaket.

Lärportalen

I Skolverkets lärportal finns ett flertal olika moduler där språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt ingår på olika sätt. I lärportalen finns material för att utveckla undervisningen tillsammans med dina kollegor. Läs nyskrivna artiklar, se undervisningsfilmer och lyssna på intervjuer med forskare inom pedagogik och didaktik.

Skolverkets stöd och resurssidor

På Skolverkets webbplats finns många olika typer av artiklar, filmer och diskussionsunderlag man kan använda som kollegialt lärande. Här är tre exempel:

Övriga handledningspaket

Pauline Gibbons har skrivit två populära böcker, S tärk språket Stärk lärandet och Lyft språket Lyft tänkandet, som det finns olika handledningar till.

Till boken Stärk språket Stärk lärandet har NC utarbetat två olika studiehandledningar som är tänkt att fungera som underlag för bearbetning av innehållet. Det finns även filmer som exemplifierar språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.

Om man vill fördjupa sig i genrepedagogik är boken Låt språket bära av Britt Johansson och Anniqa Sandell Ring en bok som många uppskattar. Till Låt språket bära finns dessutom en studiehandledning man kan ha som utgångspunkt om man vill arbeta med boken som kollegialt lärande.

Språkforskningsinstitutet (Stockholms stad) har i samarbete med Karin Rehman tagit fram ett handledningsmaterial med diskussionsfrågor, språkövningar och fördjupning kring UR:s programserie Språket bär kunskapen:

Josefin Nilsson har skrivit en masteruppsats med fokus på språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och lärares lärande. Studien är en etnografiskt inriktad undersökning som beskriver och analyserar tre lärares reflektioner om och tillämpning av språk- och kunskapsutvecklande aktiviteter i undervisningen av nyanlända elever i ämnet biologi.

Senast uppdaterad: 24 oktober 2018
Webbredaktör: Anna Kaya
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.title
Hur kan vi arbeta med kollegialt lärande och språkutvecklande arbetssätt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Denna film vänder sig till er som redan är insatta i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och som vill leda kollegor i ett kollegialt lärande kring detta. Vi på NC har stor erfarenhet av kompetensutvecklingsinsatser i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och delar i denna film med oss av tips och idéer på innehåll och upplägg.

# data[].attributes.body
Texttyper och genrer

# data[].attributes.body
Texttyper

# data[].attributes.body
Vanliga texttyper inom utbildning efter Pauline Gibbons