# data[].attributes.body
ser er også genkendelige

# data[].attributes.body
samle en komplet undervisning uden at skulle supplere. Ramme målgruppen med fede illustrationer

# data[].attributes.body
Skabe en undersøgende matematik

# data[].attributes.body
at lave en undervisning der lever op til Fælles Mål

# data[].attributes.body
Bevægelse ind i matematikundervinsinen

# data[].attributes.body
At sætte ord på matematikken

# data[].attributes.body
Langsom og præcis progression

# data[].attributes.body
Væk fra en nulfejlskontro

# data[].attributes.body
Se matematikken i verden

# data[].attributes.headline
Sådan samler du bedst op i matematik/læreren som facilitator

# data[].attributes.subject
Sådan samler du bedst op i matematik/læreren som facilitator

# data[].attributes.body
Hvorfor er opsamlingen vigtig?
Hvordan samler du bedst op (alle elever skal byde ind).
Hvorfor glemmer du det?
Hvordan gør du det bedst?

Undersøgende matematik har først værdi, hvis læreren samler ordentligt op.

Kan vi lave content eller en udgivelse med praksisnært indhold
Inspireret af Ugeskemarevolutionen. Lave content på det. Eller måske en udgivelse på Akademisk Lærerpraksis. Det kan være en interviewbog med engagerede (og helt almindelige kedelige :-)) lærere, som har gode praksisidéer.

# data[].attributes.headline
Evalueringsbegrebet er retænkt i System 

# data[].attributes.subject
Evalueringsbegrebet er retænkt i System 

# data[].attributes.body
Hvordan får vi det kommunikeret sporgligt og visuelt i System X? Tilgangen til evaluering i System X er en vigtig USP og det skal kommunikeres. Hvad kalder vi evaluering. Kan vi lave vores eget begreb?

# data[].attributes.body
Elevens fejl er kilden til læring. Kan vi udfolde den på en ny måde?
Fejlkultur som procesmatematik.

Vi bygger alle på viden, som andre er kommet frem til.

# data[].attributes.body
Det kreative, skabende hjørne.

# data[].attributes.headline
Hvornår giver evaluering værdi?  Og hvilken værdi giver evaluering som værktøj undervejs i læringen? 

# data[].attributes.subject
Hvornår giver evaluering værdi?  Og hvilken værdi giver evaluering som værktøj undervejs i læringen? 

# data[].attributes.body
Fremadrettet evaluering. Skab et produkt, som du videreudvikler. Det er den første evaluering, der er en vigtige - det er den, eleven skal arbejde videre med.

# data[].attributes.headline
Lærerens nye forberedelsestid - content koblet på det?

# data[].attributes.subject
Lærerens nye forberedelsestid - content koblet på det?

# data[].attributes.body
I undersøgelserne hjælper vi dem, så det er nemmere at gå i gang med noget, som ville være tidskrævende, hvis ikke vi hjalp dem. Vi hjælper også med opsamlingen.

# data[].attributes.headline
Hvordan åbner du en samtale i matematik? 

# data[].attributes.subject
Hvordan åbner du en samtale i matematik? 

# data[].attributes.body
Undersøgende samtaler i matematik.

Hvordan stiller du de rigtige, åbne spørgsmål?

# data[].attributes.headline
Hvordan arbejder du procesorienteret i matematik?

# data[].attributes.subject
Hvordan arbejder du procesorienteret i matematik?

# data[].attributes.body
I System X kommer det til udtryk i evalueringen.

# data[].attributes.headline
Nr. 5 af 5 USP'ere: Større digital integration

# data[].attributes.subject
Nr. 5 af 5 USP'ere: Større digital integration

# data[].attributes.body
I indskolingen står der i læringsmålene, at de skal bruge digitale værktøjer. System X anvender digitale værktøjer helt fra start og det er tænkt ind fra start, at visse opgaver løses bedst digitalt. Det giver også mulighed for at få spilelementet tænkt ind.

# data[].attributes.headline
Nr 4 af 5 USP'ere: Evaluering som et skabende, læringselement, der er tænkt ind fra start

# data[].attributes.subject
Nr 4 af 5 USP'ere: Evaluering som et skabende, læringselement, der er tænkt ind fra start

# data[].attributes.body
Ligger digitalt, hvor eleven skal være skabende. Eleven kan lægge produktet ind som lyd, billede og video ind. Evalueringen er mere integreret undervejs i læringen, det er procesmatematik. Evalueringen er individuel. Fokus er på at eleven skal sætte sin viden i spil. Det er en kvalitativ evaluering - "ikke to røde streger, kvantitativ, facitevaluering"

I evalueringen kan der komme lidt mere viden på, men det er stadig essensen fra starten, der evalueres på.

Der niveaudeles. Det er eleven, der selv vurderer deres niveaus og dermed vælger, hvilken evaluering, de vil have. Der kan naturligvis tales med læreren om, hvilken evaluering, der giver bedste mening. MEN det er vigtigt, at eleven selv mærker efter, hvad de har lært og skal evalueres på.

Eleven skal se evalueringen som en form form for opgave, hvor der et skabende element. I evaluering 1 laver de et produkt. I evaluering 2 kigger de på produktet forbedrer og videreudvikler de det.

# data[].attributes.body
Loopopgaver: vi vil gerne træne og fordybe os i det, vi har været igennem. Der er mulighed for at spole tilbage og loope tilbage på essensen af det, der er lært den sidste uges tid. Her får læreren indblik i, hvor eleven ligger.

# data[].attributes.body
Tydelig meningsramme: sammenkog af læringsmål og den kompetencer, der arbejds med. med tegn på læring samt indikerer, hvilket læringsmål, der peges over i.

# data[].attributes.headline
Nr 1 af  5 USP'ere: Omdrejningspunktet og læreren som facilitator

# data[].attributes.subject
Nr 1 af  5 USP'ere: Omdrejningspunktet og læreren som facilitator

# data[].attributes.body
FASE 1: Igangsættelse. Der er et arbejdsark, hvor vi giver bud på, hvad læreren skal holde øje med, når undervisningen går i gang.
Læreren stiller et spørgsmål til eleverne. Alle kan svare på noget her (det er testet på 4 klasser). Man kan ikke sige noget, som er forkert her. Det skal understøtte den NYSGERRIGE SAMTALE.
FASE 2: Undersøgelse. Herefter skal der laves en undersøgelse. Eleverne skal fx undersøge noget om, hvordan de bruger tal i deres hverdag. Den undersøgelse kan eleverne selv lærer og derfor kan læreren være observator og facilitator.

FASE 3: Den collaborative klassesamtale - videnskonstruktion foregår fælles. Eleverne spørger hinanden, hvad de har fundet ud af i undersøgelsen.

Herefter går de i Luppen, hvor de går rundt og fortæller andre, hvad deres resultat i undersøgelsen var. Her skal de reflektere over om de andres eksempler var bedre. Hvis de synes det må de godt bruge det.

Fagelige pointer præsenteres i en film målrettet eleverne. Det er også en håndsrækning til læreren, en hjælp.

FASE 4: Opsamling Eleven skal selv give eksempler på, hvordan hun vil huske det lærte. Det gøres i Rygsækken.

# data[].attributes.body
Det reflekterende læringsrum, Videnskonstruktion, Nysgerrig samtale.

# data[].attributes.body
De 3 forfattere er alle lærere. Underviser i indskolingen. Mange års erfaring. Dorthe og Anne Christine er vejledere. Især Dorthe er lidt en matematikflagskab på sin skole. Hun sidder herinde en dag om ugen.  Dorthe kunne være god at bruge i marketingøjemed.  Anne Christine har udgivet en del for Spf og Gyldendal. Marie er en forholdsvis ung forfatter/lærer.

Rikke Skovbakke er konsulent på systemet/forfatter. Hun bearbejder de manus, der kommer ind ift. HDBHDW.

Jonas Drejø er konsulent. Laver en PH.d, så derfor har han ikke tid til at være forfatter. Han er derfor "blot" konsulent på lærervejledningen.

# data[].attributes.body
MatLab er absolut det system, der mindre mest om System X. De har ikke haft så meget held med det, da det er meget idealistisk. MEN det er et godt system.

# data[].attributes.headline
Idéen med lektionsstudier/Japanske metode er LAGT NED

# data[].attributes.subject
Idéen med lektionsstudier/Japanske metode er LAGT NED

# data[].attributes.body
Det er ikke længere en metode i systemet. MEN vi stilladserer processen lidt mere for at holde læreren i hånden.