# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uplynulý rok nebyl pro amazonský prales dobrým obdobím. Odlesňování největšího deštného pralesa na světě, který se rozkládá na území osmi jihoamerických států a je klíčovou součástí planetárního ekosystému, loni navzdory pandemickému zpomalení globální ekonomiky výrazně zrychlilo. Na konci uplynulého roku však svitla také jiskra naděje, že se tento špatný trend může změnit.

V Brazílii, na jejímž území leží 62 procent rozlohy amazonského pralesa, se jeho plocha podle satelitních snímků a propočtů tamního Národního institutu pro vesmírný výzkum (INPE) loni zmenšila o 11 tisíc kilometrů čtverečních, což odpovídá přibližně velikosti Středočeského kraje. Je to největší roční úbytek za posledních 12 let. Zmenšování pralesa způsobují hlavně zemědělci a těžaři dřeva, přičemž vláda brazilského prezidenta Jaira Bolsonara jim v podnikání vychází vstříc uvolňováním ekologické legislativy, rušením nedotknutelnosti dosud chráněných rezervací a podporou zemědělců. Statistiky INPE ukazují, že právě od roku 2019, kdy se ke změnám klimatu skeptický Bolsonaro v Brazílii ujal vlády, se úbytek pralesa meziročně zrychlil o 9,5 procenta. Bolsonaro ale rozhodně není jediným viníkem, protože prales rychle mizí i v ostatních jihoamerických zemích. Podle velké studie mezinárodního ekologického konsorcia RAISG, která sledovala změnu plochy pralesa na celém kontinentu v letech 2000-2018, za toto období zmizelo celkem osm procent pralesa, tedy plocha odpovídající zhruba rozloze Španělska. Například v...

Tento článek je v plném znění dostupný předplatitelům týdeníku Respekt.

Odemkněte si všech 40 článků vydání zakoupením čísla nebo předplatného. Pokud jste již předplatitel/ka, přihlaste se.

Pořízením předplatného získáte přístup k těmto digitálním verzím už v neděli ve 12 hodin:

Respekt.cz

Android

iPhone/iPad

Audioverze

Získáte přístup ke všem 40 článkům z tohoto vydání.

Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na web@respekt.cz.

redaktor, fokus

Přečtěte si více článků od tohoto autora/autorky. Napsal/a jich celkem 603

# data[].attributes.attachment_link.description
Uplynulý rok nebyl pro amazonský prales dobrým obdobím. Odlesňování největšího deštného pralesa na světě, který se rozkládá na území osmi jihoamerických států a je klíčovou součástí planetárního ekosystému, loni navzdory pandemickému zpomalení globální ekonomiky výrazně zrychlilo. Na konci uplynulého roku však svitla také jiskra naděje, že se tento špatný trend může změnit.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Začalo to Austrálií, pokračovalo na Sibiři, v létě v Amazonii a na podzim na západním pobřeží USA. Lesní požáry letos zaznamenaly obzvláště silný rok. Někde za ně mohli lidé, většinou však hořelo kvůli extrémně suchému a horkému počasí. Ocitli jsme se tak v začarovaném kruhu. Čím víc lesy a pralesy mizí, tím rychleji se planeta otepluje. A čím je planeta teplejší, tím ničivější požáry jsou.

V Amazonii se i letos opakoval scénář z posledních let: kácením a vypalováním ubývá největší deštný les na světě rekordním tempem. Do panenské přírody, která je domovem tří milionů druhů živočichů a rostlin, vjíždějí buldozery, pak nepropustnou džungli vypalují místní farmáři, kteří hledají pastviny pro svůj dobytek.

Staví se silnice, budují doly na těžbu zlata, vypalují se pole na pěstování palmy olejné, těží se dřevo.

Letos se v Amazonii odlesňuje nejrychleji za posledních 12 let, zjistila brazilská vesmírná agentura Inpe ze satelitních snímků.

Obecně se deštné pralesy rozprostírají v rovníkových oblastech Ameriky, jihovýchodní Asie a Afriky. Podle americké environmentální organizace Rainforest Action mizí v těchto třech oblastech každých pět sekund jeden hektar pralesa.

Oheň patří do přirozeného cyklu lesa, jenže sucho, vysoké teploty a vítr rozšiřují lesní požáry do extrémů. Nedá se proto říct, jestli je pro lesy větší hrozbou člověk, nebo ohřívající se klima. Americký stát Kalifornie letos zaznamenal historicky nejmasivnější lesní požáry. Už dvě léta po sobě také hoří Pantanal, největší mokřad světa ležící na hranicích Brazílie a Bolívie.

V této oblasti obvykle alespoň trochu prší i během letního období sucha, ale v posledních dvou letech v tuto dobu nepršelo vůbec. Proto jsme byli poslední dva roky svědky toho, jak mokřad, který by měl být plný vody, je tak suchý, že hoří.

Proč je důležité zachránit pralesy

Čím méně bude pralesů, tím teplejší a sušší bude klima. Pralesy udržují vláhu a v podstatě recyklují vodu. Dokážou vypařit i absorbovat obrovské množství vody.

"Když vykácíte kus deštného lesa, má to dopad na okolí. Bude sušší a teplejší. V takovém prostředí pak uhyne další vegetace. Tenhle efekt se zvětšuje přímo úměrně k tomu, jak se zvětšuje kus vykáceného lesa. Kácením zvyšujete sucho a teplo a můžete tím zničit i zbytek pralesa, který necháte stát," uvedla pro server Aktuálně.cz hydrobioložka Cynthia Gerlein-Safdiová z Michiganské univerzity v USA.

"Amazonský prales je tak velký, že až 40 procent srážek, které v té oblasti spadnou, pochází z pralesa. Jedna část pralesa vodu vypaří a ta pak spadne o pár kilometrů dál," popisuje americká vědkyně. "Čtyřicet procent vody je opravdu hodně. Vytváří se tak vlastní mikroklima. Voda, která naprší v pralese, pochází z pralesa. Takže když ho vykácíte, přijdete v podstatě o 40 procent z přísunu vody. To je obrovský dopad."

Vědci v této souvislosti mluví o takzvaném bodu zlomu, kdy už prales není možné zachránit. Odlesní se natolik velká část, že zbytek uschne. Když prales zmizí, zmizí také vláha, kterou zadržoval. Pravděpodobně by se na místě dnešního amazonského pralesa objevila savana. "To ale jen v případě, že bychom prales vykáceli a pak ho nechali být. Většinou se ale kácí kvůli tomu, aby vznikly pastviny nebo pole na pěstování nějaké plodiny," uvažuje Gerlein-Safdiová.

Určitě by se však podle ní proměnilo klima celého regionu. A kdyby se vykácely nebo vypálily všechny deštné pralesy na světě, mělo by to dopad na celou planetu.

"Můžeme si představit, že všechna ta voda, kterou deštné pralesy zadržují, by zůstala v atmosféře. To by znamenalo vlhčí atmosféru, která by tím nahromadila více tepla. Naopak na povrchu by bylo větší sucho," popisuje černý scénář hydrobioložka.

Obří zásobárna uhlíku

"Asi největší hrozbu ale představuje to obrovské množství uhlíku, které by se uvolnilo," upozorňuje Američanka. "Kdybychom najednou vykáceli celý amazonský prales, v půdě by dál docházelo k rozkladu a veškerý uhlík by se uvolnil do ovzduší."

Když les roste, absorbuje a ukládá uhlík, což může trvat třeba dvě stě let. Když dospěje do určitého stáří, je uhlíkově neutrální. To znamená, že fotosyntézou absorbuje stejné množství uhlíku, jaké zároveň uvolňuje přirozeným procesem rozkladu půdy. Takže většina deštných pralesů, včetně toho amazonského, je uhlíkově neutrální. Vykácení rovnováhu naruší.

Ve snaze udržet ji a bojovat proti oteplování klimatu mnoho států a organizací sází stromy. Obnovu pralesa je ale podle americké vědkyně nemožné provádět tímto způsobem.

"Podobné snahy vidíme například v Číně, kde se v subtropech pokoušejí sázet stromy. A zjišťují, že sice můžete vysázet les, ale nevytvoříte biodiverzitu. V takto zrekonstruovaných lesích nevznikne rozmanitý život v živočišné říši nebo u hmyzu. Například místo několika druhů včel se jim tam vrátil jen jeden druh, protože ho nalákal jeden druh stromů, které vysázeli," dodává.

Přirozená obnova tropického lesa pak může trvat třeba sto let. Nejde jen o to, aby vyrostly stromy, ale o obnovu celých ekosystémů.

The short answer is no.

According to the Rainforest Action Network, a San Francisco-based environmental pressure group, forests have been vanishing at a rate of about 1 acre every two seconds.

( Tree loss in the equatorial forest from 2000 to 2016 ) pic.twitter.com/QkZj57c5VE
- Vipin Sangwan (@VipinSangwanVS) September 14, 2020

Ani koronavirus proces nezastavil

Rok 2020 byl pravděpodobně jedním z nejteplejších za poslední desítky let, uvádí Světová meteorologická organizace. Ani útlum výroby kvůli pandemii koronaviru, který krátkodobě přinesl pokles produkce skleníkových plynů, nestihl sezonu požárů zmírnit.

Klima se mění příliš rychle a sama příroda nestíhá reagovat. Lesy se stejně jako zvířata i lidé dokážou přizpůsobovat a na oteplování planety se adaptují. Jenže příliš pomalu.

"Už teď pozorujeme, že například v horách se určitá vegetace posunuje do vyšších nadmořských výšek, kde je teď tepleji, ale v minulosti tam kvůli nízkým teplotám růst nemohla," dodává Gerlein-Safdiová z Michiganské univerzity. "Rostliny obecně jsou ale bohužel velmi pomalé a klimatická změna probíhá příliš rychle."

Planeta v nouzi. Klimatický speciál Aktuálně.cz

Vedro ve městech, prázdné studny nebo vykácené lesy. Klimatické změny výrazně zasahují do života nás všech. Tvrdá fakta jasně ukazují, že planeta se kvůli vypouštění skleníkových plynů ohřívá a mění. Co se vlastně přesně děje? Jak se globální krize, ve které jsme se ocitli, projevuje v Česku i zahraničí a jaké bude mít následky?

Deník Aktuálně.cz připravil velký speciál věnovaný změně klimatu, ve kterém postupně zveřejňuje reportáže, rozhovory s odborníky i inovativně zpracované videa nebo interaktivní grafiky. Dejte o nich vědět pod hashtagem #PALINASKLIMA.
Děkujeme za podporu organizaci Člověk v tísni. Její dokument Krajina v tísni můžete zhlédnout ZDE. Projekt vznikl za podpory V první části velké grafiky se dozvíte, jak a proč se planeta postupně otepluje: Do speciálu Planeta v nouzi se zapojily významné osobnosti. Jejich videa naleznete zde:

Chováme se jako kapři, kteří si vypustí rybník. Věřte klimatologům, apeluje Svěrák

Situace s klimatem je kritická. Dochází nám čas, ale ne naděje, naléhá Koukalová

Nezapomínejme na klimatickou krizi. Musíme snížit emise, říká šéf E.ON Záklasník

Dopady klimatické krize vidíme všude. V sázce jsou naše životy, apeluje Witowská

Vědec Pithart upozorňuje na nebezpečí oteplování. Berme klimatické změny vážně, říká

Tradiční česká zima může zmizet. Ale jsme schopni to změnit, vyzývá Jan Svěrák

Šéf českého Vodafonu vyzývá k boji s klimatickými změnami. Je čas jednat, upozorňuje

V jakém stavu předáme planetu našim dětem? Zamysleme se nad sebou, apeluje Drábová

Pojďme dostat klimatickou změnu pod kontrolu. Dáme to, burcuje Dominik Hašek

Zastavme globální oteplování. Pořád ještě máme čas, vyzývá šéf banky Moneta Spurný

Berme klimatickou krizi vážně. Pojďte do toho s námi, vyzývá Martin Veselovský

V atmosféře je nejvíc CO2 za poslední 4 miliony let. To není sranda, varuje Tolasz

Nerudová varuje před rozpadem ekosystémů: Situace je vážná, ale můžeme to změnit

Dále jsme napsali:

# data[].attributes.attachment_link.title
Letošek byl rok požárů. Pokud přijdeme o pralesy, změní se klima na celé planetě | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Začalo to Austrálií, pokračovalo na Sibiři, v létě v Amazonii a na podzim na západním pobřeží USA. Lesní požáry letos zaznamenaly obzvláště silný rok. Někde za ně mohli lidé, většinou však hořelo kvůli extrémně suchému a horkému počasí. Ocitli jsme se tak v začarovaném kruhu.

# data[].attributes.attachment_link.title
David Attenborough: A Life on Our Planet | Netflix Official Site

# data[].attributes.attachment_link.description
A broadcaster recounts his life, and the evolutionary history of life on Earth, to grieve the loss of wild places and offer a vision for the future.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Klimatický dopad pandemie je zatím minimální. Klimaticky se samozřejmě projevilo snížení provozu letadel, kvůli čemuž se nyní tvoří méně mraků. Stejné to ale bylo i po teroristických útocích 11. září. Rozhodně ale nejde o globální dlouhotrvající změny," říká v pořadu Jak to vidí biolog David Storch.

V důsledku pandemie ale zrychlilo odlesňování Amazonie. Říká to brazilský Národní ústav pro výzkum vesmíru a potvrzuje to i agentura AFP. Ta uvádí, že od začátku ledna do konce dubna se prales zmenšil o více než 1200 km čtverečních.

Odlesňování Amazonie zrychlilo

V současnosti je možné tempo odlesňování kdekoli na povrchu země detekovat pomocí dálkového snímkování, tedy družicovými snímky. Odlesňování Amazonie se ovšem zrychluje nejen vlivem pandemie.

„Amazonie je specifická tím, že se odlesňuje čistě ilegálním hospodářským tlakem. V Amazonii žije spousta drobných farmářů, kteří ilegálně prales ničí zakládáním požárů a kácením kvůli svým malým polím."

Prales jako takový je ale poměrně striktně chráněn zákony. Problém je v osobě prezidenta Bolsonara, který zákony ignoruje. V Amazonii se totiž nachází značná část jeho voličů. A to se projevuje právě teď, protože v době pandemie mají lidé zkrátka jiné starosti než hlídat zákony," říká biolog.

Amazonie je jako Divoký západ

Brazílie je jednou z nejvíce zasažených zemí koronavirovou nákazou. Značná část finančních prostředků tak jde na boj s pandemií. „Ochrana pralesa je teď prostě odsunuta na vedlejší kolej. Ochranářské programy byly nuceny propustit část zaměstnanců, což opět posílilo odlesňování."

Budoucnost Amazonského pralesa tak závisí hlavně na tom, co se bude dít v Brazílii a jak dobře bude fungovat. Kvůli pandemii není na nic jiného čas, navíc tam vládne populistický prezident. To se ale může brzy změnit. Brazílie je vyspělý stát s dobrými univerzitami a vzdělanou elitou. Má tak velký potenciál chránit dobře svoji přírodu," říká host Dvojky.

Pašeráci mají žně

Koronavirus také ztížil nelegální obchod se zvířaty. Naopak v Africe nahrál pytlákům a pašerákům. „Intenzita ilegálního obchodu se zvířaty se zmenšila, protože se zmenšil transport mezi zeměmi obecně. Spousta zvířat se pašovala normálními turistickými linkami. Teď turistika nefunguje, proto není ani pašování."

„Na druhé straně se to týká jen transferu. Pytláctví naopak může narůstat, je snazší, protože je méně peněz na boj proti pytlákům. Finanční motivace pro pytláky je nyní obrovská, protože všude hrozí finanční krize. Je to ale vždy otázka nabídky a poptávky," uzavírá David Storch.
Další témata rozhovoru: Nebezpečí plošné výsadby stromů; pralesní viry a ekologická nerovnováha; eutanazie v zoologických zahradách.

# data[].attributes.attachment_link.title
David Storch: Pandemie hraje do karet pytlákům i ilegálnímu odlesňování Amazonie

# data[].attributes.attachment_link.description
„Klimatický dopad pandemie je zatím minimální. Klimaticky se samozřejmě projevilo snížení provozu letadel, kvůli čemuž se nyní tvoří méně mraků. Stejné to ale bylo i po teroristických útocích 11. září. Rozhodně ale nejde o globální dlouhotrvající změny," říká v pořadu Jak to vidí biolog David Storch. V důsledku pandemie ale zrychlilo odlesňování Amazonie.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Být bolsonaristou, tedy skalním stoupencem prezidenta Jaira Bolsonara, není dnes v Brazílii úplně lehké. Ještě před pár měsíci mohli mít členové tohoto klanu pocit, že jsou na koni, že ovládli vývoj v zemi a míří k lepším zítřkům. Dnes se jejich řídnoucí řady navzájem utěšují na sociálních sítích burcujícími výkřiky typu „Má (Bolsonaro) nevymáchanou hubu, ale čistý štít" nebo „Buď ho budeme podporovat se všemi chybami, nebo budeme mít komunisty se všemi jejich zločiny". Podpora prezidenta se nicméně den za dnem hroutí, jeho výkon v čele země označilo za „špatný či příšerný" více než 50 procent Brazilců, a to se jedná o průzkum starý dva týdny. Od té doby je jenom hůř.

Sestavit seznam špatných zpráv pro jednoho z nejexcentričtějších politiků současnosti není pro jejich rozsah vůbec snadné. Brazílie se v posledních dnech stala zemí, kde umírá na nemoc covid-19 denně nejvíc lidí, když překonala i o 100 milionů lidnatější Spojené státy. Překročená cifra tisíc úmrtí denně se navíc kvůli chaosu v zemi považuje za podceněnou a především dočasnou: epidemiologové jsou přesvědčeni, že zemi čeká vrchol teprve v průběhu července či srpna, a odhadují, že v tu dobu již bude mít koronavirus v Brazílii na kontě 100-120 tisíc mrtvých. Situace je dost dramatická na to, aby Bolsonarův vzor a spojenec, americký prezident Trump, zakázal minulý týden vstup do USA komukoli, kdo přijíždí z Brazílie a nevlastní americký pas. Oficiální zákaz cestovat do Spojených států je ovšem další zásah do...

Tento článek je v plném znění dostupný předplatitelům týdeníku Respekt.

Odemkněte si všech 34 článků vydání zakoupením čísla nebo předplatného. Pokud jste již předplatitel/ka, přihlaste se.

Pořízením předplatného získáte přístup k těmto digitálním verzím už v neděli ve 12 hodin:

Respekt.cz

Android

iPhone/iPad

Audioverze

Získáte přístup ke všem 34 článkům z tohoto vydání.

Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na web@respekt.cz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Být bolsonaristou, tedy skalním stoupencem prezidenta Jaira Bolsonara, není dnes v Brazílii úplně lehké. Ještě před pár měsíci mohli mít členové tohoto klanu pocit, že jsou na koni, že ovládli vývoj v zemi a míří k lepším zítřkům.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zhruba před 12 lety se v amazonském pralese odehrál zvrat. Rychlost jeho kácení se tehdy v průběhu roku prudce snížila o více než polovinu, pokles pak mírnějším tempem pokračoval i v následujících letech. Prudký pokles byl výsledkem tlaku tehdejší brazilské vlády Inácia Luly, dílem se na něm ale také podílel nátlak nadnárodních firem obchodujících se sójou, kterým hrozily bojkotem firmy jako McDonald's. Od roku 2012 se tempo kácení opět zrychluje, několikaleté zpomalení je však praktickým důkazem, že se věci mohou vydat správným směrem.

To by bylo v tuto chvíli potřeba a existuje naděje, že se to dost možná i děje. Tempo ničení amazonského pralesa přešlo za vlády současného prezidenta Jaira Bolsonara do kvapíku, jen za první čtyři měsíce letošního roku bylo podle údajů brazilské vlády vykáceno o 55 procent plochy více než za stejnou dobu loni, přičemž loni se kácelo nejrychleji za posledních devět let. Veřejnost si navíc nedávno mohla pustit dvouhodinový záznam zasedání brazilské vlády. Ten se stal v zemi i ve světě legendárním tím, že prezident Bolsonaro na něm zjevně hovoří o své ochotě ovládnout brazilskou policii, aby se mu „nes*ala do rodiny a přátel", za pozornost ale stojí také vystoupení brazilského ministra životního prostředí. Ten otevřeně prohlašuje, že by měla vláda využít nepozornosti veřejnosti spojené s koronavirovou epidemií a „zjednodušit legislativu i regulace v Amazonii".

Tento plán pak dostal praktický rozměr v podobě zákona o pozemkové reformě v...

Tento článek je v plném znění dostupný předplatitelům týdeníku Respekt.

Odemkněte si všech 45 článků vydání zakoupením čísla nebo předplatného. Pokud jste již předplatitel/ka, přihlaste se.

Pořízením předplatného získáte přístup k těmto digitálním verzím už v neděli ve 12 hodin:

Respekt.cz

Android

iPhone/iPad

Audioverze

Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na web@respekt.cz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zhruba před 12 lety se v amazonském pralese odehrál zvrat. Rychlost jeho kácení se tehdy v průběhu roku prudce snížila o více než polovinu, pokles pak mírnějším tempem pokračoval i v následujících letech. Prudký pokles byl výsledkem tlaku tehdejší brazilské vlády Inácia Luly, dílem se na něm ale také podílel nátlak nadnárodních firem obchodujících se sójou, kterým hrozily bojkotem firmy jako McDonald's.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Potravinářské firmy ve Velké Británii vyzývají tamní vládu, aby zpřísnila pravidla ochrany deštných pralesů. Mezi společnostmi je také americký řetězec rychlého občerstvení McDonald's, který volá po přísnějších pravidlech odlesňování.

Ministři plánují nový zákon, jenž firmám zakazuje využívat produkty, které vznikly díky nelegálně odlesněné půdě. Firmy však tvrdí, že by se zákon měl vztahovat na veškeré odlesňování - legální, nebo nelegální.

Na klima a přírodu má odlesňování stejný vliv, ať už jsou stromy káceny či vypalovány s povolením, nebo bez něj. Podle serveru BBC proto společnosti v závěrečný den konzultace o ochraně lesů adresovaly vládě dopis. Píše se v něm: „Omezením opatření na nezákonné odlesňování by se nedosáhlo zastavení ztráty přírodních ekosystémů, zvláště když vlády mají pravomoc rozhodovat o tom, co je legální."

Mezi jednadvaceti signatáři patří největší světové potravinářské společnosti jako Unilever, Tesco, Lidl, Nando's, Nestlé, výrobce potravin Greencore či producent kuřat Pilgrim's Pride.

Částečná spokojenost

Dopis představuje průlom také pro ekologické aktivisty. Už dlouho říkají, že je zbytečné, aby Spojené království chránilo svou vlastní krajinu, pokud výroba ingrediencí v potravinách nebo v krmivech, jako je hovězí maso, kakao, sója, guma a palmový olej, přispívá k ničení životního prostředí v zahraničí.

Robin Willoughby z ekologické skupiny Mighty Earth uvedl: „Navrhovaná legislativa bude i nadále umožňovat nekontrolovatelné odlesňování v zemích, jako je Indonésie a Brazílie. Vzhledem k tomu, jak rychlým tempem byly káceny amazonské pralesy, příroda neuznává rozdíl mezi legálním a nelegálním odlesňováním."

Podle vládního mluvčího je přístup navržen tak, aby řešil nelegální odlesňování, které představuje téměř 50 procent veškerého odlesňování a 90 procent v klíčových biomech včetně části Amazonie. Pokud by se v Brazílii dodržovaly platné lesní zákony, podle odborníků by se lesní porost zvýšil o deset procent.

„Vítáme úsilí, které vláda dosud vyvinula v boji proti odlesňování. Současné plány však nestačí k ochraně křehkých ekosystémů," uvedl Chris Brown, ředitel pro udržitelné zajišťování zdrojů v maloobchodním řetězci Asda.

McDonald's stanovil termín pro odstranění produktů z deštného pralesa ze svého dodavatelského řetězce do roku 2030. Kritici tvrdí, že je to příliš pozdě.

Spotřebitelé versus farmáři

Nespokojenost roste i mezi spotřebiteli. Vadí jim, že produkty souvisejí s nelegálním odlesňování, zejména v oblasti Amazonie. Podle nedávného průzkumu skupiny pro životní prostředí WWF 67 procent britských zákazníků chce, aby vláda pro řešení tohoto problému dělala více.

Jejich obavy potvrzují i zprávy, které ukazují, že odlesňování v Amazonii letos vzrostlo. Odhaduje se, že za 11 procent celosvětových emisí skleníkových plynů může kácení stromů a vyklízení půdy pro zemědělské účely.

Problém odlesňování je však komplikovaný. Skupina Palm Oil Monitor se obává dopadů navrhovaných změn na malé farmáře v odlehlých oblastech. Ne všechno odlesňování je totiž špatné. Pokud podle nich rozvojový národ potřebuje kácení lesů, aby mohl pěstovat plodiny a uživil své obyvatele, nelze to považovat za škodlivé.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zpřísněte pravidla pro odlesňování, vyzývají velké potravinářské firmy - Seznam Zprávy

# data[].attributes.attachment_link.description
Potravinářské firmy ve Velké Británii vyzývají tamní vládu, aby zpřísnila pravidla ochrany deštných pralesů. Mezi společnostmi je také americký řetězec rychlého občerstvení McDonald's, který volá po přísnějších pravidlech odlesňování. Ministři plánují nový zákon, jenž firmám zakazuje využívat produkty, které vznikly díky nelegálně odlesněné půdě.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Amazonský prales mizí v Brazílii rychleji než loni. Jen během letošního července ubylo 1800 kilometrů čtverečních džungle. Za prvních sedm měsíců tohoto roku zmizelo celkem přes 3400 kilometrů čtverečních, což je podobné rozloze Karlovarského kraje.

Na srovnávacím satelitním snímku se podívejte, jak probíhalo odlesňování v okolí přítoku řeky Amazonky v letech 2000 až 2012.

Poslední šance na záchranu?

Prales ubývá tak rychle, že se možná dostává do bodu, kdy už ho nebude možné zachránit a promění se v savanu. Vymřely by desítky tisíc druhů živočichů a rostlin, proměnilo by se podnebí na celém jihoamerickém kontinentu a zhoršily by se klimatické změny.

S ubýváním porostu prales ztrácí svou schopnost zavlažovat se díky vypařování vody ze stromů. Deštný prales tak dál přichází o svou vláhu a schne. Jakmile kácení dosáhne určitého bodu, prales se začne zmenšovat - nehledě na to, co člověk udělá. Vědci varují, že právě tento bod se teď blíží.

Oblouk odlesňování

Nejrychleji mizí prales na svém jihovýchodním okraji. Místu, odkud se odkrojuje stále více džungle směrem do nitra Amazonie, se říká oblouk odlesňování.

Nejhorší situace je v brazilském státě Rondonia. Tam byl prales velký 208 tisíc kilometrů čtverečních, což zhruba odpovídá rozloze Česka, Slovenska a Rakouska dohromady. Od 70. let, kdy Brazílie začala využívat území na pastviny pro dobytek a pěstování sójových bobů, do roku 2003 zmizelo asi 67 764 kilometrů čtverečních džungle.

Prales v rukách politiků

Od 70. let bylo vykáceno celkem 800 tisíc kilometrů čtverečních amazonského pralesa, což je zhruba rozloha Turecka. Do roku 2000 ubylo každým rokem průměrně kolem 20 tisíc kilometrů čtverečních. Mezi lety 2004 a 2012 se úbytek pralesa zpomalil. Nyní ale odborníci sledují novou vlnu kácení.

Roční úbytek pralesů v brazilské Amazonii (v km²)

Pozn.: 2018 - odhad | Zdroj: The Economist | INPE, PRODES/TerraBrasilis

Jair Bolsonaro

Michel Temer

Dilma Rousseffová

V roce 2012 pod vedením tehdejší brazilské prezidentky Dilmy Rousseffové schválil tamní kongres zákon, který dal amnestii všem, kdo se podíleli na nelegálním kácení pralesa před rokem 2008. V letech 2014 až 2016 byl v důsledku ekonomické krize dramaticky snížen rozpočet ministerstva životního prostředí.

V roce 2017 minulý prezident Michel Temer zase podepsal zákon, který zjednodušil privatizaci pozemků, což podnítilo další zábory amazonské půdy.

Kritici současného brazilského prezidenta Jaira Bolsonara tvrdí, že za mizejícím pralesem stojí i jeho politika, která dává přednost ekonomickým zájmům země před ochranou přírody. Prales sice začal dramaticky ubývat ještě předtím, než Bolsonaro stanul v čele země, prezident se ale nijak netají tím, že jeho ochranu považuje za zbytečnou.

Jak postupně mizí miliardy stromů

Díky umělé družici Terra amerického vesmírného úřadu NASA, která už 20 let zkoumá zemský povrch, víme, jakým způsobem a proč ubývá vegetace v amazonském pralese.

Do džungle nejprve proniknou cesty a silnice, legální i ty nelegální. Do pralesa se tak dostanou lesníci a farmáři, kteří vykácejí a vypálí stromy podél cest a půdu začnou obdělávat. Obohatil ji totiž popel, a tak je velmi úrodná. Jenže po dvou až třech letech ji déšť a následná eroze vyčerpají natolik, že výnosy z úrody začnou klesat. A tak ji lidé přemění na pastvinu pro dobytek a vykácejí další kus lesa, na kterém začnou znovu pěstovat plodiny. Nakonec svůj pozemek prodají větším subjektům, například chovatelům skotu, kteří sloučí pozemky do velkých pastvin.

Za mizení pralesa může i nelegální těžba, ať už nerostných surovin, nebo dřeva. Zlato se nelegálně těží především na severu Brazílie. Těžaři zasahují i do chráněných území domorodých obyvatel, kteří se nemají jak bránit.

Komu patří Amazonie?

V Brazílii žije asi 200 milionů lidí, z nichž necelý milion představují původní obyvatelé. Jsou to kmeny, které žily na tomto území před příchodem evropských dobyvatelů v 16. století. Celkem je v současné Brazílii asi 300 různě početných kmenů, které čítají od desítek příslušníků až po několik tisíc. Z toho až 80 kmenů nejspíš nikdy nepřišlo do kontaktu se západní civilizací.

Brazilská ústava přiznává původním obyvatelům právo na půdu, kterou trvale obývají a která tvoří jejich životní prostor. V Brazílii je nyní na 600 takzvaných domorodých oblastí. Nejvíce jich je v brazilském státě Amazonas, konkrétně 166, a rozkládají se na 527 783 kilometrech čtverečních. Na severu Brazílie je zase pro indiány vyhrazeno 87 procent území státu Roraima. Mnoho domorodých oblastí je taky ve státech Mato Grosso, Acre, Amapá, Pará nebo Rondônia. Právě v posledním zmíněném ubývá prales nejrychleji.

Brazilská vláda

„Amazonie je naše, ne vaše," prohlásil brazilský prezident Bolsonaro směrem k evropským novinářům, když se ho ptali na rychlé odlesňování pralesa.

Jair Bolsonaro už loni před volbami sliboval otevřít Amazonii pro obchodní využití. Nový brazilský prezident tvrdí, že před těžaři doposud chráněná území džungle jsou příliš rozsáhlá a brání hospodářskému rozvoji země.

„Více než 15 procent území státu je vymezeno jako území domorodých kmenů. V těchto izolovaných oblastech Brazílie žije méně než milion lidí, které ve skutečnosti využívají nevládní organizace a manipulují s nimi. Společně tyto obyvatele integrujeme a budeme s nimi jednat jako se všemi ostatními Brazilci," prohlásil hned druhý den po nástupu do funkce letos v lednu.

Změny ve správě pralesa

Do čela brazilského ministerstva životního prostředí Bolsonaro dosadil Ricarda Sallese, který byl v minulosti obviněn z porušování zákonů o ochraně životního prostředí. Vládní agentury zabývající se ochranou pralesa považuje za bezvýznamné.

V červenci také Bolsonaro jmenoval do čela vládní agentury na ochranu indiánského obyvatelstva FUNAI důstojníka federální policie Marcela Xaviera da Silvu, který je úzce napojen na zemědělský byznys. Správu domorodých oblastí, ve kterých žije původní obyvatelstvo, převedl z FUNAI na ministerstvo zemědělství. V roce 2017, kdy už působil na ministerstvu, byl obviněn z překročení zákona na ochranu životního prostředí, když se měl pokusit změnit plán na zřízení chráněné oblasti u řeky Tietê s úmyslem uvolnit cestu těžařům.

Vládní agentura na ochranu původního obyvatelstva funguje od roku 1967. Do letošního roku měla spravovat domorodé oblasti. Tyto pravomoce ale přešly na ministerstvo zemědělství. Domorodé obyvatelstvo se proto obává, že úřad bude upřednostňovat zájmy podnikatelů a těžařů.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ze zelené se stává hnědá. Nahlédněte do útrob Amazonie, prales je blízko bodu zlomu | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazonský prales mizí v Brazílii rychleji než loni. Jen během letošního července ubylo 1800 kilometrů čtverečních džungle. Za prvních sedm měsíců tohoto roku zmizelo celkem přes 3400 kilometrů čtverečních, což je podobné rozloze Karlovarského kraje. Na srovnávacím satelitním snímku se podívejte, jak probíhalo odlesňování v okolí přítoku řeky Amazonky v letech 2000 až 2012.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dvěma pětinám amazonského pralesa hrozí, že se do konce století změní na savanu. Uvádí to výzkum zveřejněný ve vědeckém časopise Nature Communications. Obdobná přeměna hrozí i dalším tropickým deštným pralesům na světě kvůli menším srážkám a rostoucím emisím.

Letecký pohled na amazonský deštný prales. | Foto: Paulo Whitaker | Zdroj: Reuters

„Na zhruba 40 procentech plochy amazonského pralesa jsou srážky tak nízké, že tam les může existovat jak v podobě deštného pralesa tak savany," uvádí autor studie a badatel na stockholmské univerzitě Arie Staal.

Číst článek

K přeměnu na savanu může dojít v případě, že úhrn srážek bude nadále klesat a průměrné teploty stoupat kvůli emisi skleníkových plynů. Badatelé upozornili, že kvůli růstu emisí a teplot přestává fungovat mechanismus, díky kterému amazonský prales skrze odpařování vody sám tvoří deště, které využívá ke svému růstu.

Nedostatečné srážky pak vedou k oslabení a úhynu stromů a snížené schopnosti adaptace pralesa. „Je to začarovaný kruh: při nižší ploše pralesa je i méně srážek, díky čemuž se zvyšuje sucho, je více požárů a v konečném důsledku ubývá stromů," dodává další autor studie Ingo Fetzer.

Obnova pralesa za proměněných klimatických podmínek je podle simulací, které vědci vypočítali, velice obtížná a trvala by desetiletí. V ohrožení při tom není jen amazonský prales.

Podle simulovaných scénářů, jež předpokládají růst emisí i v příštích desetiletí, hrozí přeměna na savanu i Konžskému deštnému pralesu. Méně náchylné se zdají být pralesy v Indonésii a Malajsii, jelikož tamní úhrn srážek je méně závislý na odpařování vody.

# data[].attributes.attachment_link.title
Z pralesa savanou do konce století. Nový výzkum odhaluje možnou budoucnost Amazonie

# data[].attributes.attachment_link.description
Dvěma pětinám amazonského pralesa hrozí, že se do konce století změní na savanu. Uvádí to výzkum zveřejněný ve vědeckém časopise Nature Communications. Obdobná přeměna hrozí i dalším tropickým deštným pralesům na světě kvůli menším srážkám a rostoucím emisím.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BRASÍLIA/PRAHA Pozornost brazilských a britských novinářů v posledních dnech upoutal jeden z řidičů společnosti JBS, jedné z největších firem zpracovávající maso. Na sociální sítě totiž umístil snímky, které podle médií dokazují propojení masného průmyslu s nelegálním kácením amazonského pralesa.

Řidič na jedné fotografii zabral svůj vůz před cedulí „Fazenda Estrela do Aripuană - 15 km", odkazující na jižní konec deštného pralesa. Zjevně mířil na farmu u města Aripuană na severozápadě státu Mato Grosso, provozovanou společností Ronaldo Venceslau Rodrigues da Cunha.

Firma podle svých webových stránek v současné době chová a vykrmuje 102 tisíc kusů skotu na 16 lokalitách o rozloze přibližně 72 tisíc hektarů pastviny.

Nebylo by na tom nic znepokojujícího, kdyby právě zmiňovaná farma nebyla v minulosti pokutována za odlesňování. A řidič koncernu JBS nepřevážel dobytek na jinou „čistou farmu". Podle reportérů deníku The Guardian se tak ukazuje, že kácení stromů v pralesní Amazonii se děje často v režii firem, které zpracovávají maso.

Ty ovšem kritiku odmítají a tvrdí, že za odlesňování mohou jejich „nepřímí dodavatelé" - tedy farmy, na kterých se skot narodí, kde je vykrmován, a odkud je následně přeprodáván dalším farmám nebo jatkám. Tři největší brazilské společnosti zpracovávající maso, JBS, Minerva a Marfrig, říkají, že ačkoli pečlivě sledují své přímé dodavatele, nemohou být jisty, že v řetězci všech jejich dodavatelů se přece jenom nevyskytuje někdo, kdo se podílí na odlesňování.

Poslední zjištění však ukazují, že právě například koncern JBS je v kontaktu s alespoň jedním nepřímým dodavatelem, který byl za odlesňování potrestán. A nejen to. Firma JBS, která zaměstnává na celém světě čtvrt milionu lidí, již dříve nakupovala dobytek od nepřímých dodavatelů spojených s trestnými činy v oblasti životního prostředí, odlesňování a jinými zločiny v Amazonii. Obvinění navíc přichází v době, kdy brazilská vláda čelí ostré mezinárodní kritice za to, že dala volnou ruku firmám podílejícím se na kácení lesů v Amazonii.

Výše zmiňovaná společnost Ronaldo Venceslau Rodrigues da Cunha, se kterou navzdory porušování zákonů firma JBS spolupracuje, se dostala do křížku s úřady v roce 2012. Firmě byla udělena pokuta ve výši 2,2 milionu brazilských realů (9,8 milionu korun) za odlesňování deštného pralesa na půdě v Aripuaně, a navíc na ni úřady uvalily embargo na využívání 1455 hektarů půdy. Embarga se ukládají za porušování životního prostředí a slouží jako trest a ochranné opatření, aby se půda mohla zotavit.

„Třínohé cesty"

Deník The Guardian však nezaložil celý případ na jedné fotografii. Podobných příspěvků byly desítky. Farma Aripuană byla v letech 2018 až 2019 zpustošena několika lesními požáry a řidiči masné firmy JBS „sbírali skot" z farmy a přepravovali jej na jinou ležící pouhých 300 km jižně. Ta již nebyla předmětem embarga a na papíře by se na základě protokolů společnosti JBS na ni mělo nahlížet jako na „čistého" dodavatele. Záznamy o pohybu skotu pak ukázaly, že během jednoho roku bylo při podobných akcích mezi zmíněnými farmami přepraveno nejméně 7 tisíc zvířat.

Další dokumenty, které mají britští novináři k dispozici, odhalily, že z „čisté farmy" následně putovalo kolem 7 tisíc kusů dobytka na jatka JBS v Juině a Juara v Mato Grosso. Další příspěvky řidiče ukazují, jak přepravuje dobytek mezi různými farmami, i z farem na jatka. Tyto trasy mezi více farmami a jatky byly v rozhovorech popsány vedoucími JBS jako tzv. „třínohé cesty" a zdají se být pro společnost standardním postupem.

Firma JBS ve svém vyjádření uvedla, že „identifikované případy jsou předmětem šetření". Společnost již prý spolupracuje na „zelené" verzi záznamů o pohybu skotu s brazilským ministerstvem zemědělství, které mají případně ukázat ekologický stav zásobujících farem.

Vývoz brazilského hovězího masa třemi největšími brazilskými zpracovateli - společnostmi JBS, Minerva a Marfrig - za poslední tři roky výrazně vzrostl a řada jejich produktů se nachází v evropských supermarketech. „V celé Evropě existuje systém sledování dobytka, aby lidé věděli, kde se telata rodí, a mohou být sledovány jejich životy," uvedl k tomu pro deník Guardian britský poslanec Angus MacNeil.

„Brazílie musí zaručit sledovatelnost skotu, který vyváží, jinak budou následovat odvetná opatření," dodal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazonii mýtí výrobci masa. Na jejich propojení s nelegálním kácením pralesa upozornil řidič kamionu | Svět | Lidovky.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
BRASÍLIA/PRAHA Pozornost brazilských a britských novinářů v posledních dnech upoutal jeden z řidičů společnosti JBS, jedné z největších firem zpracovávající maso. Na sociální sítě totiž umístil snímky, které podle médií dokazují propojení masného průmyslu s nelegálním kácením amazonského pralesa. Řidič na jedné fotografii zabral svůj vůz před cedulí „Fazenda Estrela do Aripuană - 15 km", odkazující na jižní konec deštného pralesa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Začalo to Austrálií, pokračovalo na Sibiři, v létě v Amazonii a na podzim na západním pobřeží USA. Lesní požáry letos zaznamenaly obzvláště silný rok. Někde za ně mohli lidé, většinou však hořelo kvůli extrémně suchému a horkému počasí. Ocitli jsme se tak v začarovaném kruhu. Čím víc lesy a pralesy mizí, tím rychleji se planeta otepluje. A čím je planeta teplejší, tím ničivější požáry jsou.

V Amazonii se i letos opakoval scénář z posledních let: kácením a vypalováním ubývá největší deštný les na světě rekordním tempem. Do panenské přírody, která je domovem tří milionů druhů živočichů a rostlin, vjíždějí buldozery, pak nepropustnou džungli vypalují místní farmáři, kteří hledají pastviny pro svůj dobytek.

Staví se silnice, budují doly na těžbu zlata, vypalují se pole na pěstování palmy olejné, těží se dřevo.

Letos se v Amazonii odlesňuje nejrychleji za posledních 12 let, zjistila brazilská vesmírná agentura Inpe ze satelitních snímků.

Obecně se deštné pralesy rozprostírají v rovníkových oblastech Ameriky, jihovýchodní Asie a Afriky. Podle americké environmentální organizace Rainforest Action mizí v těchto třech oblastech každých pět sekund jeden hektar pralesa.

Oheň patří do přirozeného cyklu lesa, jenže sucho, vysoké teploty a vítr rozšiřují lesní požáry do extrémů. Nedá se proto říct, jestli je pro lesy větší hrozbou člověk, nebo ohřívající se klima. Americký stát Kalifornie letos zaznamenal historicky nejmasivnější lesní požáry. Už dvě léta po sobě také hoří Pantanal, největší mokřad světa ležící na hranicích Brazílie a Bolívie.

V této oblasti obvykle alespoň trochu prší i během letního období sucha, ale v posledních dvou letech v tuto dobu nepršelo vůbec. Proto jsme byli poslední dva roky svědky toho, jak mokřad, který by měl být plný vody, je tak suchý, že hoří.

Proč je důležité zachránit pralesy

Čím méně bude pralesů, tím teplejší a sušší bude klima. Pralesy udržují vláhu a v podstatě recyklují vodu. Dokážou vypařit i absorbovat obrovské množství vody.

"Když vykácíte kus deštného lesa, má to dopad na okolí. Bude sušší a teplejší. V takovém prostředí pak uhyne další vegetace. Tenhle efekt se zvětšuje přímo úměrně k tomu, jak se zvětšuje kus vykáceného lesa. Kácením zvyšujete sucho a teplo a můžete tím zničit i zbytek pralesa, který necháte stát," uvedla pro server Aktuálně.cz hydrobioložka Cynthia Gerlein-Safdiová z Michiganské univerzity v USA.

"Amazonský prales je tak velký, že až 40 procent srážek, které v té oblasti spadnou, pochází z pralesa. Jedna část pralesa vodu vypaří a ta pak spadne o pár kilometrů dál," popisuje americká vědkyně. "Čtyřicet procent vody je opravdu hodně. Vytváří se tak vlastní mikroklima. Voda, která naprší v pralese, pochází z pralesa. Takže když ho vykácíte, přijdete v podstatě o 40 procent z přísunu vody. To je obrovský dopad."

Vědci v této souvislosti mluví o takzvaném bodu zlomu, kdy už prales není možné zachránit. Odlesní se natolik velká část, že zbytek uschne. Když prales zmizí, zmizí také vláha, kterou zadržoval. Pravděpodobně by se na místě dnešního amazonského pralesa objevila savana. "To ale jen v případě, že bychom prales vykáceli a pak ho nechali být. Většinou se ale kácí kvůli tomu, aby vznikly pastviny nebo pole na pěstování nějaké plodiny," uvažuje Gerlein-Safdiová.

Určitě by se však podle ní proměnilo klima celého regionu. A kdyby se vykácely nebo vypálily všechny deštné pralesy na světě, mělo by to dopad na celou planetu.

"Můžeme si představit, že všechna ta voda, kterou deštné pralesy zadržují, by zůstala v atmosféře. To by znamenalo vlhčí atmosféru, která by tím nahromadila více tepla. Naopak na povrchu by bylo větší sucho," popisuje černý scénář hydrobioložka.

Obří zásobárna uhlíku

"Asi největší hrozbu ale představuje to obrovské množství uhlíku, které by se uvolnilo," upozorňuje Američanka. "Kdybychom najednou vykáceli celý amazonský prales, v půdě by dál docházelo k rozkladu a veškerý uhlík by se uvolnil do ovzduší."

Když les roste, absorbuje a ukládá uhlík, což může trvat třeba dvě stě let. Když dospěje do určitého stáří, je uhlíkově neutrální. To znamená, že fotosyntézou absorbuje stejné množství uhlíku, jaké zároveň uvolňuje přirozeným procesem rozkladu půdy. Takže většina deštných pralesů, včetně toho amazonského, je uhlíkově neutrální. Vykácení rovnováhu naruší.

Ve snaze udržet ji a bojovat proti oteplování klimatu mnoho států a organizací sází stromy. Obnovu pralesa je ale podle americké vědkyně nemožné provádět tímto způsobem.

"Podobné snahy vidíme například v Číně, kde se v subtropech pokoušejí sázet stromy. A zjišťují, že sice můžete vysázet les, ale nevytvoříte biodiverzitu. V takto zrekonstruovaných lesích nevznikne rozmanitý život v živočišné říši nebo u hmyzu. Například místo několika druhů včel se jim tam vrátil jen jeden druh, protože ho nalákal jeden druh stromů, které vysázeli," dodává.

Přirozená obnova tropického lesa pak může trvat třeba sto let. Nejde jen o to, aby vyrostly stromy, ale o obnovu celých ekosystémů.

The short answer is no.

According to the Rainforest Action Network, a San Francisco-based environmental pressure group, forests have been vanishing at a rate of about 1 acre every two seconds.

( Tree loss in the equatorial forest from 2000 to 2016 ) pic.twitter.com/QkZj57c5VE
- Vipin Sangwan (@VipinSangwanVS) September 14, 2020

Ani koronavirus proces nezastavil

Rok 2020 byl pravděpodobně jedním z nejteplejších za poslední desítky let, uvádí Světová meteorologická organizace. Ani útlum výroby kvůli pandemii koronaviru, který krátkodobě přinesl pokles produkce skleníkových plynů, nestihl sezonu požárů zmírnit.

Klima se mění příliš rychle a sama příroda nestíhá reagovat. Lesy se stejně jako zvířata i lidé dokážou přizpůsobovat a na oteplování planety se adaptují. Jenže příliš pomalu.

"Už teď pozorujeme, že například v horách se určitá vegetace posunuje do vyšších nadmořských výšek, kde je teď tepleji, ale v minulosti tam kvůli nízkým teplotám růst nemohla," dodává Gerlein-Safdiová z Michiganské univerzity. "Rostliny obecně jsou ale bohužel velmi pomalé a klimatická změna probíhá příliš rychle."

Planeta v nouzi. Klimatický speciál Aktuálně.cz

Vedro ve městech, prázdné studny nebo vykácené lesy. Klimatické změny výrazně zasahují do života nás všech. Tvrdá fakta jasně ukazují, že planeta se kvůli vypouštění skleníkových plynů ohřívá a mění. Co se vlastně přesně děje? Jak se globální krize, ve které jsme se ocitli, projevuje v Česku i zahraničí a jaké bude mít následky?

Deník Aktuálně.cz připravil velký speciál věnovaný změně klimatu, ve kterém postupně zveřejňuje reportáže, rozhovory s odborníky i inovativně zpracované videa nebo interaktivní grafiky. Dejte o nich vědět pod hashtagem #PALINASKLIMA.
Děkujeme za podporu organizaci Člověk v tísni. Její dokument Krajina v tísni můžete zhlédnout ZDE. Projekt vznikl za podpory V první části velké grafiky se dozvíte, jak a proč se planeta postupně otepluje: Do speciálu Planeta v nouzi se zapojily významné osobnosti. Jejich videa naleznete zde:

Chováme se jako kapři, kteří si vypustí rybník. Věřte klimatologům, apeluje Svěrák

Situace s klimatem je kritická. Dochází nám čas, ale ne naděje, naléhá Koukalová

Nezapomínejme na klimatickou krizi. Musíme snížit emise, říká šéf E.ON Záklasník

Dopady klimatické krize vidíme všude. V sázce jsou naše životy, apeluje Witowská

Vědec Pithart upozorňuje na nebezpečí oteplování. Berme klimatické změny vážně, říká

Tradiční česká zima může zmizet. Ale jsme schopni to změnit, vyzývá Jan Svěrák

Šéf českého Vodafonu vyzývá k boji s klimatickými změnami. Je čas jednat, upozorňuje

V jakém stavu předáme planetu našim dětem? Zamysleme se nad sebou, apeluje Drábová

Pojďme dostat klimatickou změnu pod kontrolu. Dáme to, burcuje Dominik Hašek

Zastavme globální oteplování. Pořád ještě máme čas, vyzývá šéf banky Moneta Spurný

Berme klimatickou krizi vážně. Pojďte do toho s námi, vyzývá Martin Veselovský

V atmosféře je nejvíc CO2 za poslední 4 miliony let. To není sranda, varuje Tolasz

Nerudová varuje před rozpadem ekosystémů: Situace je vážná, ale můžeme to změnit

Dále jsme napsali:

# data[].attributes.attachment_link.title
Letošek byl rok požárů. Pokud přijdeme o pralesy, změní se klima na celé planetě | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Začalo to Austrálií, pokračovalo na Sibiři, v létě v Amazonii a na podzim na západním pobřeží USA. Lesní požáry letos zaznamenaly obzvláště silný rok. Někde za ně mohli lidé, většinou však hořelo kvůli extrémně suchému a horkému počasí. Ocitli jsme se tak v začarovaném kruhu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazonský prales je v katastrofálním stavu. Jaký dopad bude mít jeho vykácení na USA?

# data[].attributes.attachment_link.description
Situace kolem amazonského pralesa se den ode dne zhoršuje. Jaké jsou aktuální prognózy?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Pět set osmdesát hektarů pralesa, deset let registrovaná rezervace a kolem ní pozemky, které jsou k mání. Rozhodli jsme se, že zavoláme pomoc zvenku, koupíme tyto pozemky a zakonzervujeme je," představuje zakladatel projektu Bosque Medicinal Roman Kolár aktivity organizace Forest Ink. Jejich cílem je záchrana Amazonského deštného pralesa. Strategií je vykupovat pozemky a zabránit tak tomu, aby se dostaly do rukou těžařů.

„Nabízíme místním stejné podmínky, jaké jim nabízejí těžaři, přičemž území zůstane zachováno," říká Radim Ondříšek z neziskové organizace Forest Ink a dodává, že hektar lesa v Ekvádoru stojí kolem dvou tisíc amerických dolarů. Tedy asi tolik, jako podobný kusu lesa nebo pole v České republice. Zatím má organizace dojednáno sto hektarů lesa. „Není to moc, ale věříme tomu, že když jde člověk příkladem, místní se začnou chovat podobně," vysvětluje.

Se vzděláním domorodců nově pomohou také čeští akademici. Pět tuzemských univerzit se stalo členy konsorcia s názvem Unida. Společné ekologické úsilí bude koordinovat Miroslav Horák z Mendelovy univerzity v Brně. Ten už má v oblasti řadu kontaktů díky svému výzkumu terapeutického potenciálu tradiční amazonské medicíny. Spolupracovat plánuje i s místním etnikem tzv. Šuárů.

„To etnikum je uzavřené bílým. Otevírají se, protože vidí potenciál ve výměně znalostí o rostlinách, které pro nás mohou být léky. Zajímá je i naše expertiza při sázení vhodných stromů a jejich rozmístění v terénu," popisuje Miroslav Horák. Odměnou jim může být energie z unikátního, tisíce let fungujícího ekosystému, na jehož magii se shodnou všichni, kteří ho kdy navštívili.

Právě toto magično láká do Amazonie stále více turistů. Jedním z cílů společného působení konsorcia Unida má být také snaha najít způsoby, jak tento turistický zájem udržet na úrovni, která pralesu neškodí, ale naopak jej pomůže zachovat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Češi zachraňují Amazonský prales. Získali si i místní uzavřené etnikum

# data[].attributes.attachment_link.description
Osud Amazonie leží na srdci i Čechům. Ochránit Amazonský deštný prales pomáhají přímo na místě. V Ekvádoru se proti těžařům postavili členové neziskové organizace Forest Ink. Pomoc ve svém úsilí teď hledají u tuzemských univerzit. Založili společné konsorcium a začali stavět vědeckou základnu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Otevírání hranic, pralesy mizí a české potraviny povinně | Odpolední zprávy | TelevizeSeznam.cz

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazonský prales v plamenech, největší deštný les postihl rekordní počet požárů | Svět | TelevizeSeznam.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazonský prales decimují požáry. Letos jich tam vypukl rekordní počet. Data Brazilské kosmické agentury ukazují nárůst o 83 % oproti stejnému období v minulém roce.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Americká laboratoř C16 Biosciences se sídlem v New Yorku se snaží vyrábět alternativní variantu k palmovému oleji. Její spoluzakladatelka Shary Tickuová se se svým týmem rozhodla zvrátit negativní trend, který značně ovlivňuje klima naší planety. Zmiňuje se o tom přední americký časopis Fast Company.

Nejpoužívanější olej na světě najdeme v potravinách, ale i v drogistických výrobcích. Poptávka dosahuje každoročně a celosvětově víc než 70 milionů tun. Potravinářské společnosti sice slíbily, že budou dohlížet na udržitelnost v zdrojů. Přesto je palmový olej stále hlavním důvodem kácení tropických deštných pralesů, které uvolňují místo palmovým plantážím.

Startup vyrábí olej pomocí technologického procesu na bázi fermentace, který se podobá výrobě piva. Kvasnice rostou v malých kádích a olej se pak vytváří přímo v jejich buňkách. Následně vznikne struktura se stejným složením jako látka extrahovaná z palmy olejné.

„Toto je první udržitelný palmový olej na světě," říká Tickuová. „Proces fermentace je známý po staletí, běžně se tak vyrábí pivo, víno nebo sýry."

Výrobní kapacity zatím samozřejmě nejsou schopny pokrýt celosvětovou poptávku po palmovém oleji. Dlouhodobou motivací laboratoře ale je zastavit kácení lesů v rovníkových oblastech.

Plošný rozsah ničení tropických lesů je podobný, jako kdybychom zapálili 300 fotbalových hřišť během jedné hodiny.

Shary Tickuová

Palma olejná může růst pouze v těchto oblastech, takže producenti podle Tickuové kvůli plantážím ničí tropické deštné pralesy a pálí stromy. To také ovlivňuje množství oxidu uhličitého v ovzduší, tento postup při odlesňování tvoří každoročně 10 % všech emisí skleníkových plynů.

Olej by se měl ze všeho nejdříve dostat do kosmetických firem, které v současnosti ekologickou čistotu svých výrobků hodně prosazují. Až americký Úřad pro kontrolu potravin a léčiv alternativní palmový olej schválí, chtěla by se laboratoř víc zaměřit také na potravinářský průmysl.

Biotechnologický startup C16 Biosciences nedávno dostal na výzkum 20 milionů dolarů, tedy skoro 500 milionů korun z fondu Breakthrough Energy Ventures miliardáře a filantropa Billa Gatese. Ten spolu s dalšími investory podporuje penězi z tohoto fondu právě nadějné inovace, které v praxi můžou pomoct zmírnit klimatické změny.

# data[].attributes.attachment_link.title
Náhrada palmového oleje se v laboratoři vyrábí podobně jako pivo. Nápad amerického startupu podpořil Bill Gates

# data[].attributes.attachment_link.description
Americká laboratoř C16 Biosciences se sídlem v New Yorku se snaží vyrábět alternativní variantu k palmovému oleji. Její spoluzakladatelka Shary Tickuová se se svým týmem rozhodla zvrátit negativní trend, který značně ovlivňuje klima naší planety. Zmiňuje se o tom přední americký časopis Fast Company. Nejpoužívanější olej na světě najdeme v potravinách, ale i v drogistických výrobcích.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ČT24 - Nejdůvěryhodnější zpravodajský web v ČR - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Před lety svá pole založili na planinách, které předtím cíleně vypálili a odlesnili. Teď farmářům z brazilského Mato Grosso příroda vrací úder. Ze životodárné Amazonie se totiž vytrácí vláha a sílí eroze. Oheň se obrací zpět proti nim.

Brazilský farmář Luciano Nezzi popsal, že oheň se v zemi vymkl kontrole a lidem nezbývá než zachránit, co půjde. Ať jsou to zvířata, domy či jiný majetek.

Brazilské úřady varují - letos se vinou lidí vytratilo přes 11 tisíc kilometrů čtverečních pralesa. Část podlehla plamenům, část těžební technice.

Těžba zesílila s novým prezidentem

Masivní těžba dřeva i dobývání prostoru pro těžký průmysl zesílily po nástupu prezidenta Jaira Bolsonara. Podle něj vědci už dávno vyvrátili představu, že amazonské lesy jsou takzvané plíce světa.

Brazílie tak nedodrží vlastní cíl snížit míru odlesňování na přibližně 3900 kilometrů čtverečních. K němu se zavázala v roce 2009 přijetím zákona o klimatických změnách.

Podle nových propočtů vědců ze skupiny CAT by dodržení těchto závazků pomohlo naplnit cíle klimatické dohody. Tedy že by do roku 2100 teplota na planetě stoupla nanejvýš o dva stupně Celsia ve srovnání s předprůmyslovou érou. Kromě zastavení odlesňování se ale státy musí rychle odpoutat také od své závislosti na uhlí.

Kácení má i lidský rozměr. „Současná vláda na nás útočí, chce nám naši zemi vyrvat z rukou," stěžuje si mluvčí hnutí za práva původních obyvatel O-é Kayapo. K volání indiánských kmenů i aktivistů po záchraně pralesa se připojili i světoví politici - francouzský prezident Macron nebo nově zvolený americký prezident Joe Biden. „Hned první den bych se znovu připojil k Pařížské klimatické dohodě a postrčil tak svět kupředu," oznámil Biden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kácení brazilského pralesa dosáhlo dvanáctiletého maxima. Může za to Bolsonaro, tvrdí vědci

# data[].attributes.attachment_link.description
V Amazonii pokračuje destrukce deštného pralesa. Z jeho brazilské části jen letos zmizelo území o rozloze Středočeského kraje, což je nejvíc za posledních dvanáct let. Prales přitom pomáhá zpomalovat globální oteplování. Vědci tvrdí, že úbytek pralesa zrychlil od chvíle, kdy se funkce prezidenta ujal Jair Bolsonaro, píše zpravodajský portál BBC.