# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka drauge su Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija ir Lietuvos nacionaline UNESCO komisija organizuoja tarptautinę konferenciją „Nacionalinės bibliotekos vaidmuo kultūrinės diplomatijos lauke". Renginyje bus apžvelgiama, kas šiuo metu vyksta kultūrinės diplomatijos lauke, ir diskutuojama, kaip kultūros įstaigos gali reaguoti į besikeičiančią situaciją.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1pDp7Ms63FfXnfYMb4eDYSvLibBtwA6IX59k-tIzlN8A/viewform

# data[].attributes.body
Šaltinis (spausti čia): https://www.youtube.com/watch?v=Wij_cgVGOxw

# data[].attributes.body
Šaltinis (spausti čia):  http://whc.unesco.org/uploads/activities/documents/activity-554-37.pdf

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=kursiu+nerija&rlz=1C1KMZB_enLT574LT574&espv=2&biw=1366&bih=667&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=wz8AVa2_IYHnaojogpgO&sqi=2&ved=0CAYQ_AUoAQ&dpr=1#tbm=isch&q=struves+geodezinis&imgrc=t4WiMdrJ9eU7mM%3A

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=kursiu+nerija&rlz=1C1KMZB_enLT574LT574&espv=2&biw=1366&bih=667&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=wz8AVa2_IYHnaojogpgO&sqi=2&ved=0CAYQ_AUoAQ&dpr=1#tbm=isch&q=struves+geodezinis+lankas&imgrc=LZLZrxpouY5W2M%3A

# data[].attributes.body
Seniausia Struvės geodezinio
lanko dalis sudaryta 1816–1821
m. Vilniaus gubernijoje. Estijos ir
Latvijos teritorijoje 1822 m.
privačia iniciatyva pradėtas
trianguliacijos tinklo sudarymas
truko iki 1831 m., to paties
universiteto astronomijos
observatorijos vadovas. Struvės
ir Tennerio trianguliaciniai tinklai
buvo sujungti 1829 m., kai buvo
išmatuota trianguliacijos
grandinė tarp Pandėlio (Lietuva)
ir Bristeno (Latvija).

# data[].attributes.body
Struvės geodezinis lankas –
apie 2820 km ilgio
trianguliacijos grandinė, skirta
tiksliam Žemės dienovidinio
lanko ilgiui nustatyti ir
apskaičiuoti geriausiai
atitinkančio Žemės formą ir
dydį elipsoido parametrus.
Grandinės galų geografinių
platumų skirtumas siekia 25°
20'. Pavadinta astronomo
Frydricho Georgo Vilhelmo
Struvės vardu.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=kursiu+nerija&rlz=1C1KMZB_enLT574LT574&espv=2&biw=1366&bih=667&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=wz8AVa2_IYHnaojogpgO&sqi=2&ved=0CAYQ_AUoAQ&dpr=1#tbm=isch&q=daimnus+svenete&imgrc=Rjcove22WjzYAM%3A

# data[].attributes.body
Dainų šventė- tradicinė dainų ir šokių šventė.

Be tradicinių dainų ir šokių švenčių, Estija, Latvija ir Lietuva rengia bendras studentų dainų ir šokių šventes „Gaudeamus” ir tarptautinį folkloro festivalį „Baltica”.

2003 m. lapkričio 7 d. UNESCO pripažino Estijos, Latvijos ir Lietuvos dainų ir šokių švenčių tradiciją ir simboliką Žmonijos žodinio
ir nematerialaus kultūros paveldo šedevru

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=kursiu+nerija&rlz=1C1KMZB_enLT574LT574&espv=2&biw=1366&bih=667&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=wz8AVa2_IYHnaojogpgO&sqi=2&ved=0CAYQ_AUoAQ&dpr=1#tbm=isch&q=kursiu+nerija+unesco&imgrc=x0uAkEEtY1pkrM%3A

# data[].attributes.body
Pasakojama, kad gilioje
senovėje Karvaičio dukra Neringa
užaugo didelė didelė, tikra milžinė.
Ji buvo geros širdies ir daug
padėdavo žmonėms – per audras
brisdavo į jūrą ir parplukdydavo į
krantą pasiklydusius laivus. Bet
kartą Bangpūtys užsirūstino, sukėlė
audras, kurios nesiliovė. Žmonių
ginti stojo Neringa. Ji sėmė į
prijuostę smėlį, nešė į jūrą ir pylė į
vandenį. Tol nešė, kol neriją supylė.
Ta nerija nuo jūros atitvėrė marias.
Žmonės iš dėkingumo tą smėlio
juostą ir pavadino Neringa.

# data[].attributes.body
Kuršių nerija – pusiasalis su
smėlio kopomis, skiriantis
Kuršių marias nuo Baltijos
jūros. Šiaurinė nerijos pusė
priklauso Lietuvos Respublikai
(šiaurinis pakraštys – Klaipėdos
miesto, o likusi dalis – Neringos miesto savivaldybėms).

# data[].attributes.body
Pirmieji gyventojai
Kernavės teritorijoje
įsikūrė dar 9–8
tūkstmetyje prieš Kristų,
senojo akmens amžiaus
pabaigoje. Nuo tų laikų iki
pat vėlyvųjų viduramžių
čia be pertrūkio gyvenę
žmonės paliko savo
gyvenimo pėdsakų.

# data[].attributes.body
Kernavė – Lietuvos
valstybės pradžią menanti
žemė. Šiandien Kernavės
archeologinė vietovė – tai
išskirtinis archeologijos ir
istorijos vertybių
kompleksas,
reprezentuojantis
Lietuvos proistorę ir
ankstyvąjį Lietuvos
valstybės formavimosi
periodą.

# data[].attributes.body
Vilniaus senamiestis –
seniausioji Vilniaus
miesto dalis, esanti
kairiajame Neries
krante į pietus nuo
Pilies kalno. Vilniaus
senamiestis yra
didžiausias Rytų ir
Vidurio Europoje
barokinis senamiestis.

# data[].attributes.body
„UNESCO“ misija – palaikyti pasaulio paveldo
sąrašą. Šiame sąraše įtrauktos svarbios istorinės ar gamtinės vietos, kurių išsaugojimas yra svarbus visam pasauliui. Į šį sąrašą įtraukti ir Lietuvos objektai.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=kursiu+nerija&rlz=1C1KMZB_enLT574LT574&espv=2&biw=1366&bih=667&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ei=wz8AVa2_IYHnaojogpgO&sqi=2&ved=0CAYQ_AUoAQ&dpr=1#tbm=isch&q=unesco&imgrc=JRYJkHX2xLWcxM%3A

# data[].attributes.body
UNESCO – Jungtinių
Tautų švietimo, mokslo
ir kultūros organizacija,
įkurta Jungtinėse
Tautose 1945 metais,
siekiant skatinti
bendradarbiavimą tarp
skirtingų tautų švietimo,
mokslo, kultūros ir
komunikacijų srityse.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=unesco&espv=2&biw=1600&bih=887&site=webhp&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwi5uPnO_I_MAhUIXiwKHeTEB9IQ_AUIBigB&dpr=0.9#tbm=isch&q=vilniaus+senamiestis&imgrc=74HAnZu4o4YWIM%3A

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://www.google.lt/search?q=unesco&espv=2&biw=1600&bih=887&site=webhp&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwi5uPnO_I_MAhUIXiwKHeTEB9IQ_AUIBigB&dpr=0.9#tbm=isch&q=kernave+archeoologine+vietove&imgrc=gktTl9lZP6A2JM%3A

# data[].attributes.body
Šaltinis: http://simasius.popo.lt/files/2014/02/vakaru_pasaulis_vs_rusija.jpg

# data[].attributes.body
1. Valstybė
2. Geografinė padėtis
3. Reljefo ypatumai
4. Klimatas
5. Augalija ir gyvūnija (geografinės zonos)
6. Vidaus vandenys (upės, ežerai)
7. Saugomos teritorijos, jų svarba, apsauga
8. Plačiau apie...