# data[].attributes.body
Bærekraftig utvikling handler om å ta vare på behovene til mennesker som lever i dag, uten å ødelegge fremtidige generasjoners muligheter til å dekke sine.

For å skape bærekraftig utvikling må verdenssamfunnet jobbe på tre områder:

Miljø

Økonomi

Sosiale forhold (fattigdom)

Miljø:
Klimagassutslipp skaper global oppvarming og store miljøproblemer. Størstedelen av dagens utslipp kommer fra rike land. Miljøproblemene, som flom, tørke og andre naturkatastrofer, rammer mennesker i fattige land hardest. I tillegg truer presset på naturen artsmangfoldet – det biologiske mangfoldet.

Klimagasser oppstår blant annet ved forbrenning av olje, kull og gass. Disse ressursene er ikke fornybare; når du bruker opp alt kullet i en gruve vil det ikke komme nytt kull av seg selv. For å stanse klimaendringene og skape bærekraftig utvikling må verdens land derfor satse mer på fornybare ressurser, som skog, vann, vind.

# data[].attributes.body
1. Sola gir liv-
Nesten all energi på jorda kommer opprinnelig fra sola. Sollyset omdannes til energi i planer, alger og andre primitive organismer. Dyr og mennesker spiser planene og andre dyr, og slik er det sola som skaper liv og holder liv i oss som lever på jorda.
2. Sola varmer opp vann, land og luft-
Strålene fra sola varmer opp jorda. Pila ned fra jorda viser denne strålingen. Den lille pila ut til høyre viser at noe av strålingen- litt under en tredjedel - suger opp av atmosfæren og varmer opp lufte. Den store pila som fortsetter ned mot bakken viser resten av strålingen som varmer opp land og hav
3. Oppvarmingen gir infrarød stråling-
Når atmosfæren blir varmet opp, sender den fra seg varmestråling eller infrarød stråling. V i kan ikke de sen, men kjenne den på huden, for eksempel fra en ovn. Noe av varmestrålingen- litt over en tredjedel - forsvinner opp i verdensrommet. Dette er den røde oppoverpila. Resten (rød nedoverpil) går ned og varmer opp hav og vann enda mer
4. Drivhuseffekten-
Når land og hav blir varmet opp, sender de også fra seg infrarød stråling eller varmestråling. En liten del- under en tiendedel- går ut i rommet. Resten suges opp av atmosfære og varmer den opp enda mer. Det er drivhusgassene i atmosfæren som suger opp den infrarøde strålingen. Det kalles drivhuseffekten.
5. Reguler drivhusgassene CO2!-
En viktig drivhusgass er karbondioksid, CO2. Her kan du regulere mengden av karbondioksid i atmosfæren, og se hva som skjer med temperaturen.
6. Flere drivhusgasser-
Karbondioksid (CO2) er ikke den eneste drivhusgassen. Vanndamp er faktisk enda viktigere, og mengden vanndamp varierer hele tida. Metan er det mindre av, men den er en sterkere drivhusgass.

# data[].attributes.body
De klimagassene vi har er metan, CO2, vanndam, metan, lystgass og f-gasser. Dette er gasser som bidrar til oppvarming av klimasystemet, og hvor konsentrasjonen i atmosfæren påvirkes av menneskelig aktivitet - for eksempel avskoging og fossil forbrenning. Menneskeskapte CO2-utslipp bidrar mest til oppvarmingen. Derfor er CO2 ansett som den viktigste klimagassen å redusere utslippene av.

Samtidig jobbes det også for å redusere utslippene av andre klimagasser som har oppvarmende effekt, som metan, lystgass og f-gasser.

# data[].attributes.headline
Hva jeg kan gjøre for å dempe global oppvarming

# data[].attributes.subject
Hva jeg kan gjøre for å dempe global oppvarming

# data[].attributes.body
Senke temperaturen i boligen-
Samtidig som du sparer penger, bruker du mindre energi. I Norge produserer vi mye ren elektrisk energi fra vannkraft, men ikke nok til å dekke energiforbruket vårt. Dersom vi klarer å redusere energiforbruket, reduseres utslippene av drivhusgasser som slippes ut når energi produserer fra for eksempel gass eller kull.

Brukte sparepærer-
Samtidig som du sparer penger, bruker du mindre energi og hjelper til med å dempe utslipp av drivhusgasser. En sparepære bruker normalt 75% mindre energi enn en vanlig lyspære og trenger heller ikke å skiftes ut så ofte. LED- pærer som har begynt å komme på markedet bruker enda mindre strøm enn sparepærene og varer enda lenger

Si nei til reklame i posten-
Hver husholdning mottar årlig 45 kilo uadressert reklame. Dette gir et utslipp på 60 000 tonn CO2. Uadressert reklame kan du stoppe ved å sette et klistremerke på postkassa.

Gjenvinn papir-
Å gjenvinne papir vil føre til at færre trær blir hogd ned. Trær binder opp CO2 fra atmosfæren gjennom fotosyntesen.

# data[].attributes.headline
5. Hvorfor kan havet stige og konsekvenser (forsøk)

# data[].attributes.subject
5. Hvorfor kan havet stige og konsekvenser (forsøk)

# data[].attributes.body
Hypotese:
Nr. 1 vil ikke stige betydlig, men i store mengder kan den stige en liten del, men en så liten del at det nester en umulig å legge merke til. Nr. 2 vil stige mer i en større grad der man merker forandringen.

Resultat:
Vannivået i gass nr. 1 endret seg ikke, men vannivået i glass nr. 2 endret seg og steg. Det er her er fordi is flyter med 1/10 over vannflata, fordi is har mindre massetetthet en vann. Det vil si at for eksempel 10 g i har større volum enn 10 g vann. Når isbiten smelter, avtar volumet og det avtar akkurat sp mye som volumet som lå over vannflata. Vannnuvået i glass 1 vil derfor ikke forande seg når isbiten smelter.

Glass 1 kan man sammenligne med Arktis og ligger på Nordpolen,  mens glass 2 kan man sammenligne med Antarktis som ligger på Sydpolen.

Mesteparten av Arktis er hav som er dekket av is, i motsetning til Antarktis som er land dekket av is. Hvis havisen på Arktis smelter, vil ikke dette ha noen konsekvenser på havnivået.

Mesteparten av havisen på antarktis er land dekket av is, så hvis innlandsisen på Antarktis smelter vil det gi økning i havnivået.

# data[].attributes.headline
6. Klimaendringer- konsekvenser i verden

# data[].attributes.subject
6. Klimaendringer- konsekvenser i verden

# data[].attributes.body
Havstigning-
Øystatene i Sillehavet er svært sårbare og mennesker og dyr har liten mulighet til å tilpasse seg klimaendringene. Havenivåstigningen vil gjøre stor skade. Spesielt vil økt kysterosjon og salvann som trenger inn i ferskvannet ramme hardt. Kyst- økosystemene kan bli svekket og true fiskerinæringen. Turismen vil også sannsynligvis bli redusert. Jeg valgte denne fordi jeg synes at det er forferdelig trist at for eksempel favoritt landet mitt Maldivene kan havne under vann om noen år. I tillegg er det trist for lokalbefolkningen og alle dyrene som må flytte på seg når dette skjer

Isen i polområdene kommer til å smelte-

Naturen i polområdene er svært sårbare for klimaendringer, og urbefolkningen og dyr har få mulgheter til å tilpasse seg. Polomårdene vil merke klimaendringene mest og først. Istykkelsen blir redusert, permafrost tiner og arter kan bli utruddet. Isen i Arktis kan forsvinne helt i løpet av relativt kort tid. Isen på Grønland og på Antarktis vil begynne å smelte.

# data[].attributes.headline
4. Hvordan CO2 påvirker ph i havet (forsøk)

# data[].attributes.subject
4. Hvordan CO2 påvirker ph i havet (forsøk)

# data[].attributes.body
Fremgangsmåte:
1. Gå gjennom flip om bruk av opplæring av Spark- hardware og Spark- software
2. Hente utstyr:  2 plastglass med vann i, 1 sugerør, iPad med Sparkvue, pH, sensor og et beger med skyllevann
3. Koble sammen pH-sensor og iPad via sparkvue
4. La sensoren ligge i vann i 15 sekunder før målingen
5. Start målingen og etter 20 sekunder skal en på gruppa blåse forsiktig i sugerøret i omtrent 15 sekunder
6. Deretter skal man la målingen gå frem til pH stabiliserer seg
7. Så skal skal man kjøre en kontrollmåling med vann der man ikke blåser inn CO2.

Oppgave 9:
I dette forsøket forsøket målte vi pH verdien i to glass- ett med vann der vi ikke gjorde noen ting og ett glass med vann der vi blåste CO2 inn i vannet gjennom et sugerør. Før tilførselen av CO2 i vannet var pH verdien ca. 6,4. Etter at vi hadde blåst bobler i vannet med et sugerør var pGH i vannet 6.53

Oppgave 10:
Havet, eller vann, reagerer på CO2 tilførselen ved at vannet blir surere. Dette fikk vi se i forsøket da en på gruppen blåste med et sugerør i vannet. Kalkorganismer som er skalldyr, korallrev osv. vil få et svakere skall og mindre beskyttelse når syren tærer på kalken.

# data[].attributes.body
1. Din tegning og forklaring av Karbonkretsløpet
2. Ditt økologiske fotavtrykk og håndavtrykk
3. Test ditt klimautslipp:
- hva ble du (klimasvin, klimaengel)?
-  Hva kan du gjøre annerledes?
4. Hvordan påvirker CO2 pH i hav?
5. Hvorfor kan havet stige og hvilke konsekvenser gir dette?
6. Hvilke andre konsekvenser kan klimaøkning gi?
7. Hvilke klimagasser har vi?
8. Forklar til en venn drivhuseffekten. Tegn en figur med forklarende tekst. Forklar hvorfor du har valgt denne representasjonen med bruk av følgende fagord: .
9. Hva er bærekraftig utvikling?

# data[].attributes.body
Her ser dere et bilde av mitt økologiske håndavtrykk. Her skrev jeg ned det jeg kan gjøre for å påvirke miljøet mer positivt og ikke forurense like mye. Handler om ditt bidrag til ditt CO2 utslipp

# data[].attributes.body
Her ser du mitt økologiske fotavtrykk:)  Jeg tegnet en fot og skrev inn det jeg gjør ukentlig som kan påvirke miljøet.

# data[].attributes.body
Her er den andre og beste tegningen vi lagde.  Denne illustrasjonen viser lagring av karbon og de ulike karbonkretsløpene. Noen kretsløp er hurtige, slik som opptak og utslipp fra plantevekster og forråtnelse, mens andre er meget trege slik som opptak og utslipp fra sedimenter. Disse kretsløpene er stort sett i balanse, mens vår bruk av kull, olje og gass fører til at utslippene fra disse langtidslagrene blir sluppet ut svært raskt. Gjennom fotosyntesen omgjør plantene CO₂ fra lufta til oksygen og druesukker. Når plantene råtner eller brennes, føres CO₂ tilbake til lufta. Slik sett er dette et kretsløp som ikke tilfører ny CO₂ til atmosfæren. Men vegetasjonen står for en betydelig lagring av karbon. Det er derfor viktig at mengden karbon som til enhver tid er lagret i vegetasjonen ikke reduseres.

Karbonkretsløpet har et sammenheng med drivhuseffekten. I karbonkretsløpet hører drivhuseffeten hjemme blant de menneskeskapte CO2 utslippene. Dette er for eksmpel olje og gass. Mennesker bruker ofte olje og gass til fabrikker og lignende. Fabrikker forurenser mye, noe som fører til økt CO2 utslipp. Dette vil over en lengre tid føre til et varmere klima

# data[].attributes.body
Her er den første tegningen som Georg og jeg lagde. Vi tegnet karbonkretsløpet.

# data[].attributes.body
Bolig = leilighet, 208 m2
Husstand = to voksne, to barn, 80 000 eller mer
Oppvarming = fjernvarme
Strømforbruk = vet ikke, tok 16000 kWh
Transport = 4 i skandinavia, 8 i europa, 4 resten av verden
Daglig transportmiddel (tok faren min sin bil) = 25000 km pr. år (el
Mat = 2 kjøttmiddager, 3 fiskemiddager, 2 vegetarmiddager
Forbruk = Lån og husleie - 17000 kr pr. md. forbruk - over gjennomsnitt (ca 34000 kr på mnd. )

Resultat:
Bolig - 2.53 tonn CO2
Transport - 7.79 tonn CO2
Mat - 1.44 tonn C02
Forbruk - 5.44 tonn CO2
Totalt forbruk - 17.2 tonn CO2

Utifra resultatet jeg fikk kan man se at jeg er en klimasvin . Det jeg kan gjøre annerledes for å bli en klimaengel er å dusje kortere og bruke kaldere vann, reise MYE mindre,  ta bussen mer, bytte telefon sjeldnere, kjøpe mindre unødvendig ting og klær, trykke på røde kors knappen hver gang jeg skal handle, skru av lyset hver eneste gang jeg går ut av et rom og hver gang jeg forlater leiligeten, spise mindre kjøttmiddager og mer vegetarmiddler.