# data[].attributes.headline
לירון ישראלי

# data[].attributes.subject
לירון ישראלי

# data[].attributes.body
מנהל מייסד של מרכז אדמה חיה לחקלאות ביו-דינמית. דוקטורנט באוניברסיטת תל אביב (תמר דיין) והתחנה לחקר הסחף, מכון וולקני.

לאחר שנים ארוכות בתנועה הסביבתי חברתית, ממנהל פעילות בגרינפיס ים תיכון, קבוצות דיאלוג יהודי ערבי, וצעד ירוק לחינוך סביבתי - התמקדתי במה שחשוב באמת: ייצור מזון והקשר לאדם ולסביבה. בעזרת אדמה חיה אני מייעץ ומדריך חקלאים בפרויקטים לייצור עצמי ועד עבודה עם מועצת הכותנה וארגונים בינלאומיים  לחקלאות מקיימת.
באקדמיה אני חוקר את השפעות המערכות החקלאיות על ניהול אגני הניקוז ופיתוח כלי חברתיים לעידוד היישום של ממשקים חקלאיים סביבתיים.
שאלה שמעסיקה אותי:
כיצד אפשר לעבור ממצב של מגננה: "צריך לעצור את שינויי האקלים" למצב של פעולה: "המשבר כבר קרה ועכשיו צריך לשקם אקולוגית, חברתית וכלכלית". הקורונה היא עוד סימן שמאשש את הגישה שלי.

# data[].attributes.body
פעילה סביבתית-חברתית. עובדת ופעילה בארגון מגמה ירוקה ב -9 השנים האחרונות. במהלך השנים הללו עוסקת בארגון קהילתי ובניהול קמפיינים ציבוריים שרותמים את הציבור להשפעה על מקבלי החלטות ומדיניות.

מתגוררת בבאר שבע ומובילה יחד עם שותפות ושותפים ממגמה ירוקה את הקמפיין לחיזוק ערי הנגב לעצירת הבנייה הפרברית כאן ולקידום התחדשות עירונית חברתית ובת קיימא בבאר שבע ובכלל בערים בנגב.

יו"ר הועד המנהל של עמותת שבועת האדמה אשר מקדמת בבאר שבע קהילתיות וחוסן קהילתי באמצעות חקלאות עירונית.

בוגרת תכנית העמיתים של השל ובעלת תואר שני במנהל עסקים במגזר השלישי מאוניברסיטת בן גוריון.

שאלה- איך גורמים למהלכי האישוש של המשק להיות ברי קיימא ודמוקרטיים - השקעת תקציבים בקידום תעסוקה ירוקה ומעבר לאנרגיות מתחדשות, לצד עצירה של מהלכים אנטי דמוקרטיים ומעקב אחר אזרחים.

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונת פרופיל.JPG

# data[].attributes.headline
ד"ר אריאל פרוינדליך

# data[].attributes.subject
ד"ר אריאל פרוינדליך

# data[].attributes.body
מרצה בתחום מדעי הסביבה במכללת אחווה, ומכללת גבעת וושינגטון; מורה לשל"ח במשרד החינוך.
עוסק במחקר בתחום האקלים, ובעיקר בתחומים "אדם ואקלים".
לדעתי כדי לקדם את מטרותנו הסביבתיות, וליצור מודעות ציבורית,  צריך לפעול בתחומים הבאים:
*חיבור לגורמי השפעה פרלמנטריים
* חיבור לגורמי השפעה בתחום התקשורת
* חיבור לגורמי השפעה בתחום החינוך
אני מוכן לפעול בתחום השלישי - השפעה בתחום החינוך

# data[].attributes.body
אני מורה למדעים. לפני 4 שנים השתתפתי בהשתלמות על משבר האקלים ומאז אני מלמדת את הנושא לתלמידי תיכון ומנסה לשלב תובנות ומחשבות גם לתלמידים צעירים יותר. בעקבות ההשתלמות נרשמתי לתואר שני כאשר נושא המחקר הוא מחאות האקלים בקרב בני הנוער בישראל.
אני רואה הרבה הקבלה בין הדרך בה משרד החינוך נערך להוראת משבר האקלים והדרך בה הוא נערך להוראה בזמן משבר (הקורונה...). ואולי נוכל להשכיל וללמוד מהניסיון.
גרה בפרדס חנה, אמא ל-5 עם בן זוג שמגדל את כולנו... :-)

# data[].attributes.headline
דפנה אבירם-ניצן

# data[].attributes.subject
דפנה אבירם-ניצן

# data[].attributes.body
מנהלת המרכז לממשל וכלכלה במכון הישראלי לדמוקרטיה. מנהלת כנס אלי הורביץ לכלכלה וחברה ודח"צ בחברות בשוק ההון.
לשעבר מנהלת המחקר הכלכלי של התאחדות התעשיינים. מובילה יחד עם גורמי הממשל ובליווי ה OECD את פרויקט "ישראל 2050", פרויקט לאומי, בין משרדי וחוצה מגזרים לגיבוש יעדים, חזון ואבני דרך לתהליך הפחתת הפליטות עד 2050.

# data[].attributes.body
אדריכלית ומנכ״לית עמותת מרחב - התנועה לעירוניות בישראל. עוסקת בתכנון וקיימות בעשור האחרון לאחר לימודי ניהול קיימות ומדיניות סביבתית ועבודה בתחום בארה״ב ובארץ, ומתמקדת בקידום העירוניות במסגרת העמותה בשלוש השנים האחרונות.  במקביל מלמדת בפקולטה לאדריכלות ותכנון ערים בטכניון. גרה בתל אביב, נשואה ואמא לשלושה שנמצאים כעת בבית.

# data[].attributes.headline
ערן בן ימיני

# data[].attributes.subject
ערן בן ימיני

# data[].attributes.body
מנהל ארגון חיים וסביבה, ארגון התשתית של התנועה הסביבתית בישראל

# data[].attributes.headline
מירי לביא-נאמן

# data[].attributes.subject
מירי לביא-נאמן

# data[].attributes.body
חברת פקולטה במכון ערבה ללימודי סביבה ועמיתת מחקר באוניברסיטת ברקלי קליפורניה. שם התגוררתי עד לפני ארבע שנים במשך 13 שנה. אחרי דוקטורט  (אקולוגיה  פוליטית במחלקה לגיאוגרפיה) ילדים , ופוסט  ניהלתי את המרכז לחקר חוק משפט וחברה בישראל שבשנים הראשונות לחייו הקדיש רבות לקידום מחקר  במשאבי טבע וסביבה מזווית הסטורית חברתית תרבותית משפטית פוליטית וכלכלית.
שנים רבות במסגרת עבודתי בתנועה הסביבתית בישראל (החברה להגנת הטבע מרכז השל)
עצבו את שאלות וכיוווני המחקר שלי . את התיאוריה והפרקטיקה.
במכון ערבה ובאוניברסיטת ברקלי בקליפורניה אני מלמדת  אקולוגיה פוליטית  של המזרח התיכון וצפון אפריקה , פוליטיקה סביבתית גלובלית ,גישות ביקרתיות לפיתוח , קיימות מנקודת מבט ביקורתית, וחינוך סביבתי.
תחומי המחקר שלי בוחנים את היחס בין סביבה לייצובם ופירוקם של גבולות חברתיים אתניים לאומיים ועוד. בהבנת היחסים בין האדם והטבע והתפקיד החברתי והפוליטי שהפרדות בין אדם וטבע ממלאות.
בישראל המחקרים מתקיימים למשל- בתחום ייצור המזון והחקלאות בכפרים לא מוכרים בקהילות מנותקות רשת, הפוליטיקה של rewilding בהר הנגב, ופרויקט נוסף עוסק בפופוליזם וסביבה. ישנם גם פרויקטים בשיתוף פעולה פלשתיני ישראלי וישראלי ירדני.
אני כאן מטעם מכון ערבה כדי לקדם את שאלת שיתוף הפעולה האזורי חוצה הגבולות בהקשר של מדיניות האקלים בישראל.

# data[].attributes.body
היועצת המשפטית של החברה להגנת הטבע, ומנהלת מדיניות האקלים.
עורכת דין בהכשרתי, תואר שני במדיניות ציבורית, בדגש על מדיניות סביבתית ותכנונית.
קצת יותר מעשור עובדת בחברה להגנת הטבע, באגף שימור סביבה וטבע, שותפה ומקדמת יוזמות מדיניות בתחום שמירת טבע והסביבה בישראל במגוון רחב של תחומים: אנרגיה וקידוחים, מים ונחלים, ים ומערכות אקולוגיות ימיות, הגנה על חיות הבר ומניעת ציד, תכנון ארצי ומקומי, שמירה על שטחים פתוחים ורציפים, ועוד. בשנה האחרונה התחלתי לנהל את תחום האקלים בחברה, שכולל התייחסות לכל אחד מהתחומים שציינתי לעיל, בנוסף לקידום מדיניות ייעודית בתחום האקלים.

שאלה: האם זו רק תחושה שלי, או שהמשבר האחרון הביא את שמירת הטבע לקדמת הבמה בשיח הציבורי והתקשורתי? האם גם אתם מרגישים שאנחנו מבינים קצת יותר את כוחו של הטבע? ואם כן, איך שומרים על ההבנה הזו גם בעולם של אחרי המגפה?

בתמונה: אני, ביפן, לפני כמה שנים. מצב מנטאלי רצוי, אך לצערי, לא מצוי.

# data[].attributes.attachment_link.title
יפן מדיטציה על ההר.JPG

# data[].attributes.body
מנהל מדעי של האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה וראש החטיבה לסביבה וקיימות במכללה האקדמית אחוה. בוגר תכנית ממשק, בה שימשתי כיועץ מדעי לראש אגף הדיג במשרד החקלאות. בוגר דוקטורט מאוניברסיטת בר-אילן באקולוגיה ימית.
כחלק מתפקידי באגודה לאקולוגיה אני העורך המדעי של זווית, סוכנות הידיעות למדע וסביבה ומרכז את פעילות ועדות המומחים שעוסקות במגוון רחב של נושאי סביבה ומייצרת מסמכי מדיניות  בשיתוף מקבלי החלטות בכירים בישראל, במטרה לקדם קבלת החלטות מבוססת מדע. כמו כן, אני עורך וכותב ראשי של כל הדוחות שפורסמו בשלוש השנים האחרונות.

במכללה האקדמית אחוה אני מנהל חטיבה ללימודי סביבה בה לומדים כ-130 סטודנטים לתואר .B.A רב- תחומי ומלמד מגוון קורסים אקדמיים. כמו כן, אני מרצה מן החוץ במוסדות אקדמיים נוספים, ומרצה בנושאי סביבה לקהל הרחב ולגופים מקצועיים במגזר הציבורי, הפרטי והשלישי.

# data[].attributes.headline
שני אוסטרייכרמנה

# data[].attributes.body
שני אוסטרייכר
מנהלת מיזם שינוע חברתי
המיזם פועל להצלת עודפי תעשייה מזריקה והעברת ריהוט, ביגוד, מוצרי חשמל, פארמה ועוד לעמותות וגופי רווחה.
בוגרת תכנית העמיתים של מכון השל. עוסקת בקיימות מזה עשור, בעיקר בניהול והובלת פרויקטים בתחומי קיימות שונים.
נרגשת לתהליך הלמידה יחד, מרגישה שנפל בחלקנו הזדמנות יחודית ללמוד ולהפיק מאחד האירועים המכוננים של המאה האחרונה.

# data[].attributes.headline
דורית קציר יטח

# data[].attributes.subject
דורית קציר יטח

# data[].attributes.body
עמיתה במכון מנדל למנהיגות ובמסגרת זו חוקרת ומקדמת יזמות וחדשנות טכנולוגית סביבתית.

אקטיביסטית חברתית, חברת הנהלה בהתנדבות במטה המאבק נגד שד"ת בינלאומי בעמק יזרעאל, מתנדבת בעמותת TIME להצלת שטחי טבע ומינים בסכנת הכחדה בעולם, מובילה מיזמים של שיתופי פעולה בין קהילות וישובים ומשתתפת בקורס אקלים של מרכז השל.

מירב ניסיוני בתפקידי ניהול ופיתוח עסקי בענף ההייטק כולל סמנכ"לית מוצרים בחברות טכנולוגיה בינלאומיות, בנוסף סמנכ"לית גיוס משאבים ושיווק בעמותת אתגרים ושותפה להקמת מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

מתגוררת בקיבוץ שריד, נשואה ואם ל-3 בנות.
שאלות: משבר הקורונה הדגיש את הצורך והחשיבות בהקשבה לקהילת המדע ולהיערכות ותכנון רחב היקף מבעוד מועד. איך ממנפים זאת גם בהקשר של התמודדות עם משבר האקלים? איך יוצרים שינוי הסטטוס קוו ויצירת נרטיב של שינוי מדיניות האקלים? איך מנצלים המצב לרתום האליטות הכלכליות והפוליטיות לרצות בשינוי זה?

# data[].attributes.body
במהלך למעלה מעשור ניהלתי את המועצה הישראלית לבנייה ירוקה ממש מתחילת דרכו של הארגון. השתתפתי והובלתי פורומים רבים בתחום התכנון והבנייה- בעיקר תהליכי למידה ופיתוח של כלי מדידה, ומדיניות בתחומים הללו. בחודשים האחרונים אני מרכזת את פורום המנכלים של הארגונים הסביבתיים בהקשר של משבר האקלים עם חשיבה על הרחבת מעגלים. בתהליך זה אני מסייעת לצוות המוביל. בהצלחה רבה לכולנו!!

# data[].attributes.headline
אביבה שמש, מובילה תוכניות אקלים, מרכז השל לקיימות

# data[].attributes.subject
אביבה שמש, מובילה תוכניות אקלים, מרכז השל לקיימות

# data[].attributes.body
נסיון רב בניהול פרוייקטים ובתפקידים אסטרטגיים במגזר הפרטי ובארגוני חברה אזרחית. במשך למעלה מ-15 שנים מילאתי תפקידים שונים בחברות טכנולוגיה ישראליות ובינלאומיות, מהן כתשע שנים בעת שגרתי בפריז. לאחר שובי לארץ, התחלתי לעבוד בתחום האחריות התאגידית בחברת BDO, ולאחר מכן בארגוני חברה אזרחית בתחומים של בנית שלום, אקטיביזם סביבתי וזכויות אדם.

במשך למעלה מעשור הייתי פעילה חברתית ופוליטית במספר רב של פרומים והתארגנויות, לרבות אמנסטי אינטרנשיונל כיו"ר הארגון בשנים 2009-2011 וחברת ועד מנהל בשנים 2008-2012, לוחמים לשלום, המרד בהכחדה ועוד.

הצטרפתי למרכז השל בתחילת 2019 ומאז אני מובילה תוכניות אקלים במרכז השל, לרבות תהליך ישראל 2050, קואליצית ה-SDGS, ובניית האב אזורי לשינוי אקלים. כמו כן, אני משתתפת פעילה בהתארגנויות ופורומים נוספים בנושא אקלים בתנועה הסביבתית.

לאביבה תואר ראשון (BSc) במתימטיקה ופיזיקה מאוניברסיטת תל אביב, תואר MBA מ-ENPC בפריז, ותואר שני מחקרי מהמחלקה לפוליטיקה וממשל באוניברסיטת בן-גוריון.

# data[].attributes.headline
מיטל פלג מזרחי

# data[].attributes.subject
מיטל פלג מזרחי

# data[].attributes.body
דוקטורנטית ועוזרת הוראה בחוג למדיניות ציבורית, אוניברסיטת תל אביב ופעילה סביבתית.
תחום המחקר שלי הוא צרכנות וצדק סביבתי ואני סקרנית מאוד לחבר את הנושאים הללו עם משבר הקורונה. באופן יותר מפורט, אני מאמינה שביום שאחרי הקורונה נראה שני דפוסי צריכה עיקריים במקביל: האחד מעיין בולמוס קניות כפיצוי והשני צריכה יותר מקיימת שמבוססת על הפקת לקחים מהקורונה. השאלה שלי היא מה גורם להבדלים הללו (כלומר מדוע קבוצה אחת תבחר להתנהג ככה והשניה אחרת) וכיצד ניתן בעזרת מדיניות ציבורית להגדיל את כמות האנשים מהקבוצה השנייה.
בעברי עבדתי בתחומי הרווחה, קהילה וחינוך, הקמתי וניהלתי מרכזי נוער ברמלה והתפקיד האחרון שלי היה אחראית קידום שוויון חברתי בדרום ת"א.
כיום אני מתנדבת במגמה ירוקה כמארגנת קהילתית של תא תחבורה ומנהלת בהתנדבות את מתלבשות על נובמבר (https://dress11.co.il/), קהילה שהייתי שותפה לייסוד שלה ועוסקת בקידום דפוסי צריכת אופנה מקיימים.

# data[].attributes.headline
יעקב גלאוזיוס

# data[].attributes.subject
יעקב גלאוזיוס

# data[].attributes.body
עוסק בתחום הסביבתי בשנתיים האחרונות. הגעתי לכך בעקבות בלוג שהתחלתי לכתוב בנושא מדיניות כללית https://pax-orbis.org/ . מכאן די מהר מגיעים לשאלה מדוע אין טיפול מועיל בגורמים למשבר האקלים. בדקתי מה קורה בארץ ונוצר קשר עם מגמה ירוקה, שומרי הבית ומכון השל. היום משתתף בקבוצת אנרגיה של מכון השל ולקחתי חלק פעיל בכתיבת ניירות עמדה של שומרי הבית בנושאי אנרגיה ועלויות חיצוניות מזהמים. אוהב פילוסופיה וחושב שבכדי להתוות מדיניות בנושאים מהותיים חייבים הבנה רחבה בתחומים רבים.  בתמצית סיפור הקורונה ברוב המדינות מתחיל מזילזול ועובר ללחץ ונקיטת צעדים לרוב לא אופטימלים. בכל הקשור למשבר האקלים מדינת ישראל עדיין בשלב הזילזול. הנכון להיות מוכן לכך שמדינת ישראל כן תיכנס מתישהו ללחץ בנושא אקלים ולהיות מסוגלים להציע מדיניות אופטימלית ככל האפשר...

# data[].attributes.headline
יוסי אהרוני, אקטיביסט סביבתי, רכז קהילת חוף כרמל קואליצית אנשי הים התיכון, עמותת צלול, מעגל הגולשים.

# data[].attributes.subject
יוסי אהרוני, אקטיביסט סביבתי, רכז קהילת חוף כרמל קואליצית אנשי הים התיכון, עמותת צלול, מעגל הגולשים.

# data[].attributes.body
בוגר תואר ראשון בכלכלה עם התמחות בניהול מערכות ימיות, איש ים ומלווה אנשים בדרך של "נפש בריאה בגוף בריא".
שנים ארוכות עוסק בפרויקטים חברתיים / קהילתיים / סביבתיים מקומיים.
בשנת 2018 הייתי אחד מיוזמי ומפיקי שבירת שיא למעגל הגולשים הגדול בעולם לטובת הגברת המודעות הציבורית למאבק בהרחקת אסדות הגז.
באותה שנה יוזם ומנהל את עצרת המחאה הסביבתית הגדולה ביותר בישראל בכיכר רבין.
בינואר 2020 עזבתי את העולם העסקי והתחלתי לעבוד כרכז באנשי הים התיכון מטעם עמותת צלול, כיום הנני מקדיש את מרב זמני לשמירה על הים, הגברת המודעות שסביבה בריאה - נפש בריאה וגוף בריא מהווים מכלול שלם ומשלים.
שאלה- איך ממנפים את התודעה הציבורית למשבר האקלים בעקבות משבר הקורונה ויוצרים את ההקשר שהטיפול במשבר האקלים צריך להיות בראש סדר העדיפויות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה יוצא מהמים

# data[].attributes.headline
שי קסירר, דוקטורנט באוניברסיטת ברייטון אנגליה Centre for Spatial, Environmental and Cultural Politics. 

# data[].attributes.subject
שי קסירר, דוקטורנט באוניברסיטת ברייטון אנגליה Centre for Spatial, Environmental and Cultural Politics. 

# data[].attributes.body
בחודש שעבר הגשתי את עבודת הדוקטורט שלי בתקשורת סביבתית, על הסיקור החדשותי של בצורות, מדיניות מים והתפלה בישראל (2001-2018). מאחורי שנים של פעילות סביבתית בארץ ובעולם, בין היתר עבדתי ב-Friends of the Earth UK, E3G Berlin, מכון שחרית, חלה״ט ועוד.

שאלה - כיצד מייצרים קונצנזוס תקשורתי ופוליטי שרפורמות להתמודדות עם משבר הקורונה צריכות להיות גם בעלות השפעה חיובית על שינוי האקלים?

# data[].attributes.headline
ניר גורדון, יזם, פעיל סביבתי, מנכ"ל אסקו מרכז ליזמות עסקית חברתית סביבתית

# data[].attributes.subject
ניר גורדון, יזם, פעיל סביבתי, מנכ"ל אסקו מרכז ליזמות עסקית חברתית סביבתית

# data[].attributes.body
אוהב חדשנות ויזמות ופועל 20+ שנה בתחומי יזמות וחדשנות במגזר העסקי, הציבורי והשלישי. ב-10 שנים האחרונות מתמקד רק בחדשנות לטובת החברה והסביבה.
הקמנו באסקו מספר עסקי אימפקט וייעצנו לעמותות עסקים ומגזר ציבורי בהקמה של תוכניות כאלו.
בשנים האחרונות מתמקד בעיקר בסביבה ובאנרגיה בפרט בתחומים של יעילות אנרגטית, אנרגיות מתחדשות, הסטת ביקושי חשמל.
כפעיל סביבתי מוביל כמתנדב במטה המאבק נגד הקמת תחנות הכוח מונעות גז בכפר סבא וראש העין, ומתנדב במטה כחול לבן ירוק לבחירתה של ח"כ מיקי חיימוביץ לשרה להגנת הסביבה

שאלה - איך מייצרים את השינוי התפיסתי בממשלה שקידום רגולציה מכווינה ואפקטיבית למעבר לכלכלת אפס פחמן היא הזדמנות כלכלית ומשתלמת מבחינת התמ"ג בעוד שBAU מסוכן כלכלית, חברתית וסביבתית.
שאלה נוספת - הרבה כסף הולך להיות מושקע כעת בעקבות משבר הקורונה לעידוד המשק ליציאה ממיתון. הכסף הזה יכול להירתם לטובת אנרגיות מתחדשות (או לחילופין כמו שהצהיר כחלון לסבסוד צינור הגז בין ישראל למצרים (300 מיליון ש"ח). איך אנחנו רותמים את המיליארדים האלו להכיוון הנכון של טיפול במשבר האקלים, הפחתת פליטות פחמן, קידום מעבר לאנרגיות מתחדשות ועוד?

# data[].attributes.headline
ג'מילה הרדל ואכים, מנהלת עמותת אזרחים למען הסביבה

# data[].attributes.subject
ג'מילה הרדל ואכים, מנהלת עמותת אזרחים למען הסביבה

# data[].attributes.body
עוסקת כבר 12 שנה בתחום הסביבתי,  בעלת תואר שני במשפט מינהלי. העיסוק כולל עבודה משפטית וניהול הליכים משפטיים בנושאי סביבה,  קידום מודעות, פרסום מידע והסברה, עריכת סקרים, מחקרים ודו"חות בנושאים כמו זיהום תעשייתי, פיקוח ואכיפה, מים וביוב, קרינה, בריאות תעסוקתית של עובדים, חופש המידעף מסמכי מדיניות  ועוד.   פעילות העמותה בשנים האחרונה מתמקדת בשני מישורים:
עידוד אקטיביזם סביבתי ומעורבות של תושבים בחברה הערבית ע"י הקמה והכשרה של קבוצות פעילים מקומיות בישובים הערביים בצפון לבניית מודל עבודה מקומי בנושאי סביבה בשותפות בין התושבים והרשות המקומית.

מיצוי זכויות לסביבה בריאה ואכיפה אזרחית סביבתית, תמיכה בוועדי פעולה במאבקים סביבתיים מקומיים, בעיקר במחוז הצפון וטיפול בתלונות של תושבים.

שאלה- האתגר המרכזי העומד בפנינו כארגון הוא גיבוש תכנית פעולה מיוחדת לישובים הערביים ורתימת אנשי ציבור, פעילות ורשויות מקומיות ערביות לפעולה

# data[].attributes.headline
לונא אבו יונס, ראש צוות הקהילה הישראלית בארגון Climate Science

# data[].attributes.subject
לונא אבו יונס, ראש צוות הקהילה הישראלית בארגון Climate Science

# data[].attributes.body
מארגנת אירועים אקלימיים בישראל ובעולם בהשתתפות ראשי צוותי הארגון הבינלאומיים.

יוצרת קשר עם ארגונים סביבתיים , בתי ספר ומורים לשיתוף  מודעות רחב בשביל משבר האקלים בכל המוסדות האקדמיים והחברתיים בישראל.
פעילה באירועי ומחאות  Strike For Future.  חלק מצוות הדוברות של התנועה.  מוחה כל יום שישי למען האקלים והעתיד שלנו.

שאלה- כיצד נוכל לגרום לאזרחי המדינה להבין שמשבר האקלים מסוכן ולהתיחס אליו כמו שהתייחסו למשבר הקורונה בפחד ודאגה?

# data[].attributes.headline
ניר גירון, רכז קואליציית ארגוני האקלים מטעם 'חיים וסביבה'.

# data[].attributes.subject
ניר גירון, רכז קואליציית ארגוני האקלים מטעם 'חיים וסביבה'.

# data[].attributes.body
אבא של נועם ושל ליה ובן זוג של יעל. בשלוש השנים האחרונות (מאז שאני עובד בחיים וסביבה) ליוויתי את הפקת מצעד האקלים, הייתי שותף במחנה האקלים וריכזתי את ההפקה של ועידת האקלים הישראלית 2019. מאז אני מרכז את קואליציית ארגוני האקלים ומרחיב את זירות הפעולה ושיתופי הפעולה בה.

שאלה - כיצד נוכל לגרום למנהיגים שלנו להתייחס למשבר האקלים באותה הרצינות שהתייחסו למשבר הקורונה ולגרום להם לפעול?