# data[].attributes.body
Arvuti toiteplokk (PSU) on seade, mis muundab elektrivõrgust saadava toitepinge arvuti elektroonikakomponentide toiteks sobivaks alalispingeks.
Selle valimisel peab tähelepanu pöörama järgevatele toiteploki omadustele:
1. Võimsus - peab olema piisav, et toita arvutisse valitud komponente. Kõige suurem tarbija on tavaliselt graafikakaart.
2. Efektiivsus: toiteplokk võiks vastata 80+ sertifikaadile, mis tähendab, et toiteplokk konverteerib vahelduvvoolu alalisvooluks vähemalt 80% kasuteguriga.
3. Modulaarsus: toiteplokil võiks olla voolukaablid lisatavad ja lahtiühendatavad, mis võimaldab kasutada vaid nii palju kaableid kui tarvis.

# data[].attributes.body
Välised seadmed – asuvad arvuti korpusest väljaspool

# data[].attributes.body
Jahutuse eesmärk on eelkõige protsessorite(või videokaardi) tööl vabaneva soojuse eraldamine arvutist. Korpustel on üldiselt ees sissetõmbeventilaator ja taga väljapuhuv ventilaator. Samuti on küljes CPU (protsessor) ja GPU (videokaart) radiaatorid.
Mida silmas pidada:
1. Eelistada tuleks suurema rpm-iga ventilaatoreid, kuid seejuures tuleks jälgida, antud mürataset.
2. Eelistada tuleks suuremaid ventilaatoreid, need teevad sama õhu väljavoolu juures vähem häält ja oma efektiivsemad kuna neil on madalamad rpm-id.
3. Vesijahutus on efektiivsem kui õhkjahutus, kuid eelistatud ainult väga võimastele protsessoritele.

# data[].attributes.body
Protsessor - protsessor tegeleb programmi koodi töötlemisega. Suurimad tootjad on AMD ja Intel.

LISAKS (töös sellele nii palju rõhku ei pane):

1. Tuumade arv. Protsessor suudab ülesandeid jagada erinevate tuumade vahel, kuid seda vaid siis kui tegu on erinevate ülesannetega

2. Protsessori taktsagedus. Sagedus, millega mikroprotsessor instruktsioone teostab (Ühikud: mHz. gHz)

3. Hyperthreading- protsessori üks tuum jagatakse virutaalselt kaheks tuumaks.

4.  Energia tarbimine.

5. Vahemälu. Vahemälu eesmärk on CPU-d võimalikult kiiresti varustada töötlemist vajava infoga, et minimaliseerida tsüklite arvu, mis CPU töötab infota.

6. Integreeritud graafika. Juhul kui eraldiseisvat graafikakaarti pole plaanis osta või on plaanis see hiljem lisada, tuleks tähelepanu pöörata integreeritud graafikakaardile. Lihtsaim viis neid võrrelda on uurida benchmark testide tulemusi.

# data[].attributes.body
Protsessor - protsessor tegeleb programmi koodi töötlemisega. Suurimad tootjad on AMD ja Intel.

LISAKS (töös sellele nii palju rõhku ei pane):

1. Tuumade arv. Protsessor suudab ülesandeid jagada erinevate tuumade vahel, kuid seda vaid siis kui tegu on erinevate ülesannetega

2. Protsessori taktsagedus. Sagedus, millega mikroprotsessor instruktsioone teostab (Ühikud: mHz. gHz)

3. Hyperthreading- protsessori üks tuum jagatakse virutaalselt kaheks tuumaks.

4.  Energia tarbimine.

5. Vahemälu. Vahemälu eesmärk on CPU-d võimalikult kiiresti varustada töötlemist vajava infoga, et minimaliseerida tsüklite arvu, mis CPU töötab infota.

6. Integreeritud graafika. Juhul kui eraldiseisvat graafikakaarti pole plaanis osta või on plaanis see hiljem lisada, tuleks tähelepanu pöörata integreeritud graafikakaardile. Lihtsaim viis neid võrrelda on uurida benchmark testide tulemusi.

# data[].attributes.body
1.2. Muutälu ehk operatiivmälu



Arvuti muutmälus (RAM) paiknevad järjest käsud, mida loetakse protsessorisse täitmiseks ja samuti on seal andmed. Vahetulemuste salvestamiseks peab olema koht, kus see info töötlemise ajal säiliks. Ideaalis peaks mälu töötama sama kiirusega kui protsessor, praktikas ei ole see aga võimalik, sest nii kiire mälu oleks liiga kallis. Arvuti muutmälu on DRAM tüüpi mälu, mis on aeglasem kuid energiatihedam kui SRAM, mida kasutataks vahemälus.

Operatiivmälu valmisel tuleb jälgida järgmiseid omadusi:

1. Mälu maht. Suurema mahuga mälu võimaldab teha rohkem andmeid kiiremini kättesaadavaks. Mälu kasutamise maht oleneb operatsioonisüsteemist ja programmist, 32 bitine operatsioonisüsteem ei vaja üle 4GB mälu, 64 bitine suudab rohkem mälu ära kasutada.  Enam kui 4GB mälust on kasu videotöötlustel ja graafikatöötlusel nagu CAD ja CAM programmid. Mängud ei kasuta hetkel üle 4GB mälu.

2. Mälu tehnoloogia . DDR mälu suudab teha kaks andmeülekannet ühe taktsignaali jooksul, DDR2 neli, DDR3 kaheksa.

3. Mälu taktsagedus. Suurema taktsagedusega mälu võimaldab rohkem mälult lugemisi või kirjutamisi ajaühikus. Mälu ribalaius on arvutatav taktsagedus korda DDR kordaja korda moodulite arv (mitmemoodulilise mälu puhul) korda sõnade pikkus ehk mälu bittide arv.

4. Moodulite arv ja sobivus. Ostes kaks sama sagedusega mälumoodulit, võib võrreldes sama mälu mahuga üksiku mooduliga saavutada kahekordse ribalaiuse, seetõttu võiks eelistada kahemoodulilist mäluomplekti. Erinevate sagedustega mälude korral kasutatakse madalama sagedusega mälu sagedust.

5. Mälu latentsusaeg – CL. Iseloomustab aega, mis kulub mälul käsu saamisest selleni, et info oleks mälumooduli väljundis valmis.

Ehkki nii mälu ribalaius kui latentsusaeg mõjutavad arvuti kiirust, piisab praktiliselt igas situatsioonis 4GB DDR3 dual channel mälust. Kui arvutit kasutada programmide jaoks, mis nõuavad graafilist töötlemist, siis on tarvis eraldiseisvat videokaarti, mis on vastava ülesande jaoks palju efektiivsem vahend. Siis oleneb ruumilise info töötlemise võimekus eelkõige graafikakaardi jõudlusest, mistõttu enam kui 4GB mälu hankimine poleks otstarbekas.

# data[].attributes.body
Korpuse külge kinnituvad kõik arvuti elemendid. Samuti määrab korpus arvuti välimuse. Sellest lähtuvalt tuleb korpuse valimisel arvestada järgnevaid omadusi:
1. Jahutusvõimalused: võiksid olla kohad ventilaatorite jaoks - vähemalt üks ees ja taga.
2. Käsitsusmugavus. Korpus võiks olla avatav lingist lahtitõmmatavat või näpuga keeratavate kruvidega
3. Kettalahtrite arv. Kettalahtreid peaks olema piisavalt soovitud ketaste jaoks.
4. Välimus. Korpuseid müüakse erineva kuju ja värviga, odava hinnaga saab ka akrüülklaasist läbipaistva küljekaanega korpuse, mida võiks kindlasti eelistada kallimate arvutite puhul.
5. Audio ja USB pordid. Korpustel on erinev arv Audio ja USB porte, võiks eelistada sellist korpust, millel on ees audio pordid ja vähemalt  kaks USB porti.

# data[].attributes.body
Riistvara - on arvuti osad, mida saab käega katsuda
Tarkvara – on programmid arvutis
Sisemised seadmed – asuvad arvuti korpuse sees
Välised seadmed – asuvad arvuti korpusest väljaspool
Arvuti lisaseadmed – on arvutiga ühendatavad seadmed, mis pole arvuti töötamiseks esmavajalikud
Sisendseadmed – kõik seadmed, mille abil on võimalik arvutisse andmeid sisestada
Näited: Klaviatuur, hiir, id kaardi lugeja, kettaseade, mikrofon, skänner, joystick, rool, pedaalid, käsipidur, käigukang, puutetundlik ekraan, pult, veebikaamera
Väljundseadmed – võimaldavad esitada väljastavaid andmeid inimesele loetaval või muul arusaadaval kujul
Näited: Printer, CNC pink, 3D printer, monitor, kõlarid, kõrvaklapid, projektor,

# data[].attributes.body
Muutälu ehk operatiivmälu

Arvuti muutmälus paiknevad vahetulemustena käsud ning andmed, mida loetase protsessorisse tätimiseks.

1.Mälu maht. Suurema mahuga mälu võimaldab teha rohkem andmeid kiiremini kättesaadavaks.
2. Mälu tehnoloogia . DDR mälu suudab teha kaks andmeülekannet ühe taktsignaali jooksul, DDR2 neli, DDR3 kaheksa.
3. Mälu taktsagedus. Suurema taktsagedusega mälu võimaldab rohkem mälult lugemisi või kirjutamisi ajaühikus (mHz, gHz).

# data[].attributes.body
Püsimälu on pikaajaliseks infotalletuseks kasutatav mälu, kus lugemise kiirus on oluliselt kiirem kui info talletamine.
Püsimälus säilib info ka vooluallika väljalülitamisel. Püsimäluna töötavaid kõvakettaid on meil kolme liiki: HDD, SSD ning viimase kahe kombinatsioon: hübriid.
Oluline on:
1. Salvestatava andmemahu suurus. Kõvakettaid saab hiljem lisada. Tihti piisab odavast 500GB HDD kõvakettast.
2. SSD või HDD. SSD eeliseks on eelkõige 3x suurem lugemis- ja kirjutamiskiirus. HDD eeliseks on andmemahu kohta 10x odavam hind.
SSD maksab keskmiselt 0.5 eurot/GB, HDD 0,05 eurot/GB.
Kui sul on rahast kahju - osta väikene SSD kus hoiad operatsioonsüsteemi(Windows) ja mõnda mängu, mis kaua laeb.
Ülejäänud andmed mahuta HDD peale.
3. HDD puhul kõvaketta pöörlemiskiirus (levinumaid 5400 ja 7400 rpm (pööret minutis).

# data[].attributes.body
Emaplaat ühendab teisi arvuti riistvara komponente läbi kiibistiku ja sisaldab integreeritud seadmeid nagu heli – graafika-  ja võrgukaart.

1. Sobivus protsessoriga.
2. Sobivus muutmäluga.
3. Sobivus püsimäluga.
4. Sobivus videokaardiga.
5. Erinevate portide olemasolu.

# data[].attributes.body
Optiline seade on optilise andmekandja lugeja.
See tuleks valida harjumuste ja vajaduste järgi - valida võib BlueRay kirjutaja ja DVD kirjutaja vahel, kuid on võimalus ka mitte optilist seadet üldse osta. Parim valik enamusele kasutajatele praegu oleks osta odav DVD kirjutaja.

# data[].attributes.body
Videokaart

Videokaart

Videokaart on laienduskaart, mis kuvab ekraanile kujutise. Seejärel lisab videokaart valgustuse, tekstuuri ja värvid. Videokaardil on oma kiibistik, protsessor, mälu, jahutus ja väljundid. Videokaarte toodavad NVidia ja AMD.

Mida pidada silmas:


1. Ribalaius. See on tähtsaim asi, mida videokaarti valides vaadata. See on videokaardi mälu versioon.
2. Litograafia ehk energiatarve.
3. Jahutus
4. Mälu maht.
5. Pordid (HDMI, VGA, DVI, Display port).