# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things Anat Goldstein has made

# data[].attributes.body
(לקוח מאתר ניבונכון) מקור הניב(פרקי אבות, פרק שני, משנה ח ניב זה התגלגל מאז ועד היום בעקבות אמירה של רבן יוחנן בן זכאי:"אם למדת תורה הרבה, אל תחזיק טובה לעצמך כי לכך נוצרת" כלומר, גם אם למדת הרבה תורה אל תתגאה על כך ותאמר הרבה תורה למדתי כי לכך נוצרת- ומי שעושה את מה שהוא מחויב לעשות אין לו מה להתגאות על כך.
ישנו פירוש נוסף לדבריו של רבן יוחנן בן זכאי "אל תחזיק טובה לעצמך" והוא:"טובה" זוהי התורה כלומר, אל תשמור את התורה שלמדת לעצמך אלא תלמדנה גם לאחרים, כי לכך נוצרת- ללמוד על מנת ללמד, כיום משתמשים בניב זה בכדי לומר על אדם שהוא גאוותן ושאינו אוהב לשתף בידע שיש לו

# data[].attributes.headline
ליבו טוב עליו

# data[].attributes.subject
ליבו טוב עליו

# data[].attributes.body
הוא במצב רוח טוב

# data[].attributes.headline
לא מצא ידיו ורגליו

# data[].attributes.subject
לא מצא ידיו ורגליו

# data[].attributes.body
לא התמצא בדבר, התבלבל.

# data[].attributes.headline
לב חכם ונבון

# data[].attributes.subject
לב חכם ונבון

# data[].attributes.body
איש תבונה בעל בינה

# data[].attributes.headline
מן השפה ולחוץ

# data[].attributes.subject
מן השפה ולחוץ

# data[].attributes.headline
טוחן קמח טחון

# data[].attributes.subject
טוחן קמח טחון

# data[].attributes.body
אדם שלא בוטח בעצמו, חסר דעה, נבוך

# data[].attributes.headline
אדם לאדם זאב=אדם מתנהג לאדם אחר כזאב מטבעו, אדם חשדן כלפי רעהו ושואף לפגוע בו (לקוח מאתר ויקיפדיה) מקור הניב הוא מהמחזה   

# data[].attributes.subject
אדם לאדם זאב=אדם מתנהג לאדם אחר כזאב מטבעו, אדם חשדן כלפי רעהו ושואף לפגוע בו (לקוח מאתר ויקיפדיה) מקור הניב הוא מהמחזה   

# data[].attributes.body
אסינריה של הרומאי פלאוטוס באחת מהסצנות של המחזה מסופר על אדם שהוא ייצור שמסוגל לפגוע ולעשות זוועות בבני אדם בדומה לזאב, כיום משתמשים בניב זה בכדי לומר על מישהו שהוא דואג אך ורק לעצמו ולא אכפת לו מאחרים ובנוסף לכך שהוא בן אדם חשדן

# data[].attributes.body
אדם עומד לדבריו, קשיחות, נוקשות

# data[].attributes.headline
טמן ידו בצלחת= לא עשה דבר, לא התאמץ, התבטל. (לקוח מאתר ניבונכון) מקור הניב מספר משלי פרק יט פסוק כד

# data[].attributes.subject
טמן ידו בצלחת= לא עשה דבר, לא התאמץ, התבטל. (לקוח מאתר ניבונכון) מקור הניב מספר משלי פרק יט פסוק כד

# data[].attributes.body
ניב זה מספר על בן אדם עצל(עצלן) שלא רצה לעשות דבר, לא לעבוד ואפילו לא לקרב את ידו אל הצלחת בכדי שלא יחשדו בו שהוא מסוגל לעשות דברים כגון: לפרנס משפחה וכדומה...
בימנו משתמשים בניב זה כדי לתאר מישהו שלא עושה דבר.
דוגמא אחת מחיי היום יום שלי היא: אחת לחודש אני מגיע לעמותת בית הגלגלים בהרצליה לשבת, לפני כניסת שבת אנו מארגנים את הארוחה דבר הדורש מאיתנו לבצע המון פעולות שכוללות הכנת סלט וכדומה... ולכן בשבתות אלה המדריכים פונים לחניכים בכדי לבקש עזרה וכאשר פונים ומבקשים ממני לעזור בהכנת הארוחה
אני מסרב ולא עושה דבר.

# data[].attributes.body
פירוש: בעל השכלה רחבה מאוד.
מקור הביטוי: ממשנה במסכת סוטה מהתלמוד הבבלי

# data[].attributes.headline
מי שטרח בערב שבת - יאכל בשבת מִי שֶׁעָבַד וְדָאַג לַעֲתִידוֹ יֵהָנֶה מִפְּרִי עֲמָלוֹ. דוגמה:. 

# data[].attributes.subject
מי שטרח בערב שבת - יאכל בשבת מִי שֶׁעָבַד וְדָאַג לַעֲתִידוֹ יֵהָנֶה מִפְּרִי עֲמָלוֹ. דוגמה:. 

# data[].attributes.headline
הללך זר ולא פיךיְהַלֶּלְךָ זָר וְלא פִּיךָ = רָצוּי שֶׁאֲחֵרִים יְשַׁבְּחוּ אוֹתְךָ אוֹ אֶת מַעֲשֶׂיך מקור: מִשְׁלֵי כז א-ב].

# data[].attributes.subject
הללך זר ולא פיךיְהַלֶּלְךָ זָר וְלא פִּיךָ = רָצוּי שֶׁאֲחֵרִים יְשַׁבְּחוּ אוֹתְךָ אוֹ אֶת מַעֲשֶׂיך מקור: מִשְׁלֵי כז א-ב].

# data[].attributes.headline
הובים זה לזהצהובים זה לזה צְהֻבִּים זֶה לָזֶה = שׂוֹנְאִים זֶה אֶת זֶה.     מקורשְׁמוֹת רַבָּה יב].

# data[].attributes.subject
הובים זה לזהצהובים זה לזה צְהֻבִּים זֶה לָזֶה = שׂוֹנְאִים זֶה אֶת זֶה.     מקורשְׁמוֹת רַבָּה יב].

# data[].attributes.body
אדם לא עושה משהו אם לא אומרים לא לעשות, לא עשה דבר

# data[].attributes.headline
מעות שלישבדמעות שליש בִּדְמָעוֹת שָׁלִישׁ = בְּבֶכִי מַר, ותחנונים רבים מקור: (תְּהִלִּים פ ו].

# data[].attributes.subject
מעות שלישבדמעות שליש בִּדְמָעוֹת שָׁלִישׁ = בְּבֶכִי מַר, ותחנונים רבים מקור: (תְּהִלִּים פ ו].

# data[].attributes.headline
בור סוד שאינו מאבד טיפה  מְסֻיָּד וּמְטֻיָּח הֵיטֵב, שֶׁהַמַּיִם אֵינָם נִסְפָּגִים בְּקִירוֹתָיו. הכוונה היא: מי שאֵינוֹ שׁוֹכֵחַ פְּרָט כָּלְשֶׁהוּ מִמַּה שֶּׁלָּמַד. סוּד = מְסֻיָּד, מְטֻיָּח בְּסִיד.  מקור (פרקי אבות פרק שני, משנה יא).

# data[].attributes.subject
בור סוד שאינו מאבד טיפה  מְסֻיָּד וּמְטֻיָּח הֵיטֵב, שֶׁהַמַּיִם אֵינָם נִסְפָּגִים בְּקִירוֹתָיו. הכוונה היא: מי שאֵינוֹ שׁוֹכֵחַ פְּרָט כָּלְשֶׁהוּ מִמַּה שֶּׁלָּמַד. סוּד = מְסֻיָּד, מְטֻיָּח בְּסִיד.  מקור (פרקי אבות פרק שני, משנה יא).

# data[].attributes.body
תכונת אנוש : זיכרו

# data[].attributes.headline
גילבאו / הגיעו  מים עד נפש בָּאוּ מַיִם עַד-נָפֶשׁ = הרעה הגיעה לשיאה, והדבר בלתי-נסבל. מקור: [תהילים סט, ב].

# data[].attributes.subject
גילבאו / הגיעו  מים עד נפש בָּאוּ מַיִם עַד-נָפֶשׁ = הרעה הגיעה לשיאה, והדבר בלתי-נסבל. מקור: [תהילים סט, ב].

# data[].attributes.headline
מקור הבטוי אהבה התלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבהגלגלו של ניב בא מספר איוב כאשר אנשיו של איוב באו להתאבל איתו הם זרקו את העפר אל השמיים והסתכלו מעלה מכיון שאומרים שהיה להם צוואר ארוך מאוד.פה טה מטז כָּלַח הייתה עיר אשורית חשובה, אשר שכנה על נהר החידקל, דרומית לנינוה. כיום מכונים שרידיה תל נִמְרוּד על שם נמרוד המקראי. מתוך ויקיפדה פרוש המילה כלח - הכָּלַח הייתה עיר אשורית חשובה, אשר שכנה על נהר החידקל, דרומית לנינוה. כיום מכונים שרידיה תל נִמְרוּד על שם נמרוד המקראי. מתוך ויקיפדיהפרקי אבות ה' מישנה ט''ז '' כל אהבה שהיא תלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבה איזו שהיא תלויה בדברו היא אהבת אמנון ותמר'' (לקוח מויקי  מילון)

# data[].attributes.subject
מקור הבטוי אהבה התלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבהגלגלו של ניב בא מספר איוב כאשר אנשיו של איוב באו להתאבל איתו הם זרקו את העפר אל השמיים והסתכלו מעלה מכיון שאומרים שהיה להם צוואר ארוך מאוד.פה טה מטז כָּלַח הייתה עיר אשורית חשובה, אשר שכנה על נהר החידקל, דרומית לנינוה. כיום מכונים שרידיה תל נִמְרוּד על שם נמרוד המקראי. מתוך ויקיפדה פרוש המילה כלח - הכָּלַח הייתה עיר אשורית חשובה, אשר שכנה על נהר החידקל, דרומית לנינוה. כיום מכונים שרידיה תל נִמְרוּד על שם נמרוד המקראי. מתוך ויקיפדיהפרקי אבות ה' מישנה ט''ז '' כל אהבה שהיא תלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבה איזו שהיא תלויה בדברו היא אהבת אמנון ותמר'' (לקוח מויקי  מילון)

# data[].attributes.headline
פיו וליבו שו

# data[].attributes.body
פיו וליבו שווים= אדם ישר אומר מה שהוא חושב.

# data[].attributes.attachment_link.title
פיו וליבו שווים

# data[].attributes.headline
מסתכל במשקפים ורודים

# data[].attributes.subject
מסתכל במשקפים ורודים

# data[].attributes.body
ביטוי המתאר אדם הרואה את הצד הטוב והחיובי בדברים.
מקור: העברית החדשה
הניב ההפוך לו הוא: רואה שחורות
הפירוש: רואה רק את הצד הרע, מנבא רעות, פסימי.

# data[].attributes.headline
אינו נכווה אפילו ברותחין

# data[].attributes.subject
אינו נכווה אפילו ברותחין

# data[].attributes.body
אֵינו מבין אפילו רמז ברור ביותר

# data[].attributes.headline
איש רכיל                מַלְשִׁין, מוֹצִיא דִּבָּה. 

# data[].attributes.subject
איש רכיל                מַלְשִׁין, מוֹצִיא דִּבָּה. 

# data[].attributes.headline
1.אשת לפידות

# data[].attributes.body
1.אשת לפידות לניב זה יש כמה פירושים
פירוש אחד גורס כי דבורה היא "אשת לפידות" (ספר שופטים, פרק ד', פסוק ד') – ייתכן שזה שמו של בן-זוגהּ; ייתכן שבן-זוגהּ היה ברק, וברק היא מילה נרדפת ללפידות. פירוש אחר הוא שמקצועה היה הכנת לפידים ופירוש אחר הוא אישה זריזה וחרוצה.
2.(לקוח מאתר ויקימילון) ומקורו מהתנ"ך(ספר שופטים, פרק ד',פסוק ד')
3. בחרתי בניב זה מפני שהוא מזכיר לי את עצמי, כלומר אני חושב שתכונה זו נמצאת אצלי
4.ניב זה התגלגל מאז ועד היום בעקבות סיפור מהתנך בו מסופר על דבורה הנביאה שהייתה השופטת הראשונה והיחידה ששפטה באותה תקופה

# data[].attributes.headline
ליאור- '' אהבה תלויה בדבר בדבר בטל  בטלה האהבה  (אבות פה מטז 

# data[].attributes.subject
ליאור- '' אהבה תלויה בדבר בדבר בטל  בטלה האהבה  (אבות פה מטז 

# data[].attributes.body
חכם- '' איזהו חכם הלומד מכל אדם (שם ד' א')

# data[].attributes.headline
ליאור- אהבה - אהבה תלויה בדבר - בטל דבר בטלה האהבה 

# data[].attributes.subject
ליאור- אהבה - אהבה תלויה בדבר - בטל דבר בטלה האהבה 

# data[].attributes.headline
ליאור- אהבהאהבה תלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבה 

# data[].attributes.subject
ליאור- אהבהאהבה תלויה בדבר בטל דבר בטלה האהבה 

# data[].attributes.body
(אבות פה  מטז)
חכם- איזהו בחכם הלומד מכל אדם (שם ד' א')
לב או

# data[].attributes.body
דעתו זחוחה עליו
ההוראה : מרוצה מאוד מעצמו .
דוגמה: כשקיבל את פרס העובד המצטיין, הייתה דעתו זחוחה עליו.
מקור: העברית החדשה. דוגמה מן הספרות: דעתו הייתה זחוחה עליו שכך דרש בפניהם (ש"י עגנון, "על כפות המנעול").

# data[].attributes.body
הדיוט קופץ בראש
פירוש הדיוט= בור וחסר שכל אבל גם אדם פשוט.
ההוראה: אמירה בגנות הבור וחסר השכל, האוהב להבליט את עצמו כחכם וכידען.
מקור: "ויאומר ממוכן (אסתר א, טז). תנא: ממוכן - זה המן. אמר רב כהנא: מכאן שההדיוט [=המן] קופץ בראש (מגילה יב, ע"ב).

# data[].attributes.body
המקור של הביטוי ראשו בעננים בא מספר איוב. כאשר אנשין של איוב באו להתאבל איתו הם היו זורקים את האפר למעלה למרות שהם היו צריכים לשים אותו על הראש. כמו כן טענו שיש להם צואר ארוך ולכן הם זורקים את האפר ומסתכלים למעלה.ההמקור של הבטוי בהם בחרתי בבטוים אלו מכוון שאלו בטוים שלא הרבה מכירים וחשוב להביו ולהכיר את משמעותם.

# data[].attributes.headline
שלום רב לכם, אנא הוסיפו לכל אחד מן הניבים:

# data[].attributes.subject
שלום רב לכם, אנא הוסיפו לכל אחד מן הניבים:

# data[].attributes.body
האתר שבו נעזרתם
גלגולו של הניב - כיצד נוצר הניב?
מדוע בחרתם בניב זה בהקשר לנושא - תכונות אנוש בעולם הניבים והביטויים?
מהי ההיסטוריה שלו מאז ועד עתה?
מהו שימושו היום?
הציגו דוגמה שלכם מחיי היום יום לשימוש בניב.
עבודה פורייה!
ליה

# data[].attributes.headline
ליאור כל הביטויים הובאו מאתר ''ויקי מילון'- '' אבד עליו בא  מתוקופת האוייבים במקרא שם היו משתמשים במילה נכלח כמילה נרדפת למילה הזדקן.

# data[].attributes.subject
ליאור כל הביטויים הובאו מאתר ''ויקי מילון'- '' אבד עליו בא  מתוקופת האוייבים במקרא שם היו משתמשים במילה נכלח כמילה נרדפת למילה הזדקן.

# data[].attributes.body
המקור של הביטוי ראשו בענינים

# data[].attributes.body
בּוּל עֵץ = גְּזִיר עֵץ בִּלְתִּי מְעֻבָּד. מְשַׁמֵּשׁ בִּלְשׁוֹן הַדִּבּוּר לְכִנּוּי גְּנַאי לִמְטֻמְטָם
(לקוח מתוך אתר ניבונכון)

מקור: לְבוּל עֵץ אֶסְגּוֹד [יְשַׁעְיָהוּ מד יט].
הניב בול עץ הגיע עד היום בעקבות האמירה של שי עגנון שאמר:  "מזל שם בול עץ בתנור ואנכי חשתי לעזרתו"

# data[].attributes.headline
בחור כארזים, כלומר: כינוי לאדם צעיר בעל חוזק

# data[].attributes.subject
בחור כארזים, כלומר: כינוי לאדם צעיר בעל חוזק

# data[].attributes.body
מקור:

# data[].attributes.body
אמיר

# data[].attributes.headline
''איזהו העשיר השמח בחלקו''

# data[].attributes.subject
''איזהו העשיר השמח בחלקו''

# data[].attributes.body
פירוש ;

1. ''כשהאדם שמח במה שהשיג ואיננו מצטער על מה שאין לו, הוא עשיר באמת. כי מחד, איננו חמדן ורודף צְהֻבִּים זֶה לָזֶה = שׂוֹנְאִים זֶה אֶת זֶה.     מקורשְׁמוֹת רַבָּה יב אחר מותרות; ומאידך, איננו אדיש כלפי רכושו (מתוך ניהיליזם).''

גיל

# data[].attributes.body
"אבד עליו הכלח" (אדם שמיושן)
"ראשו בענינים" (אדם מעופף)
"הדשא של השכן ירוק יותר" (תמיד חושב שמה שיש לאחר יותר טוב- מקנא).

# data[].attributes.body
כינוי לצעיר בן חיל אמיץ וחזק

# data[].attributes.body
בול עץ = כינוי גנאי למטומטם

# data[].attributes.headline
אנשים ריקים ופוחזים

# data[].attributes.subject
אנשים ריקים ופוחזים

# data[].attributes.body
אנשים חסרי אחריות
דור

# data[].attributes.body
אין כוחו אלא בפיו=ביכולתו לדבר ולהבטיח, אך לא לעשות ולקיים.
(לקוח מאתר ניבונכון)
ביטוי זה התגלגל מאז ועד היום בעקבות סיפור מהתנך בו מסופר על משפחה אשר ידעה רק לדבר ולא לעשות מעשים.
בחרתי בביטוי זה משום שאני נתקל רבות באנשים שיודעים רק לדבר ולהבטיח דברים אך מתי שצריך לקיים ולעשות הם אינם נוקפים אצבע, כלומר לא עושים דבר
כיום משתמשים בניב זה בשביל לומר על מישהו שהוא יודע רק לדבר וכאשר הוא צריך לעשות מעשה כלשהו הוא לא עושה אותו

# data[].attributes.body
1.אחד בפה ואחד בלב=אדם שמצטיין בחוסר כנות(אינו כנה). (לקוח מתוך אתר ניבונכון), מקור הניב בתלמוד (מסכת פסחים קי"ג ע"ב).
2. כיום משתמשים בניב זה כאשר רוצים לומר למישהו שהוא אינו כנה ובנוסף שהוא אומר משהו אך מתכוון למשהו אחר.
ניב זה מתקשר למה שנאמר בתנ"ך שה' שונא שלושה דברים
ואחד מהם הוא אחד בפה ואחד בלב, כלומר ה' אינו אוהב אנשים שמשקרים ולא אומרים את האמת וגם כאשר הם ישקרו הוא ידע למה הם מתכוונים באמת