# data[].attributes.body
I og med at mænd ofte var ude på togter

# data[].attributes.body
Skrifter fra gamle dage viser at vikingerne havde noget der minder om den ligestilling vi har i dag.
Dette ses bla. i den frankiske præst "dudos" værk. Her beskriver han et møde mellem en frankisk hertug og nogle vikinger hvorefter den frankiske hertug spørger vikingerne : " Hvad navn har jeres herre" hvorefter vikingerne svarer "ingen for vi er alle lige"

# data[].attributes.body
Runesten, rejst til minde om afdøde personer, er de eneste danske skriftlige kilder, som vi har fra vikingetiden. De kortfattede "tekster" er en vigtig kilde til viden om datidens samfund. Dog er de præget af for det meste kun at afbillede folk fra overklassen. Det var eliten, der havde råd og magt til at sætte en runesten over deres døde.
På de omkring 200 runesten, der er fundet inden for det område, der udgjorde vikingetidens Danmark, nemlig det nuværende Danmark, Sydslesvig, Skåne og Halland, optræder en række betegnelser, som giver et indtryk af forskellige positioner i samfundet:
Der var:

Konge, dronning, drot

Thegn, dreng, fælle, svend, viking

Skipper, styrmand, gildemedlem, smed

Landmand, bomand, landhyrde, bryde (dvs. forvalter

Øverst i samfundet stod kongen og dronningen, som vi bl.a. kan se på de to berømte Jellingsten. Dernæst kommer en gruppe højtstående mænd med benævnelsen ’thegn’ eller ’dreng’, som optræder i stort tal.

# data[].attributes.body
Vikingers gennemsnitshøjde er lavere end danskeres gennemsnitshøjde i dag. Deres gennemsnitshøjde er derimod langt højere end danskeres gennemsnitshøjde i 1800-tallet

Nogle mener, at forskellen i legemshøjde er et godt tegn på, at vikingetidens mennesker generelt var sundere, kraftigere og bedre ernæret end deres efterkommere i 1800-tallet. Andre mener, at forskellen i legemshøjde snarere skyldes kosten. Tilbage i historien, og altså også i vikingetiden, spiste man fortrinsvis animalsk føde med mange proteiner, og det fremmer væksten. Efter ca. 1700 spiste man til gengæld overvejende vegetabilsk føde, mest brød og grød, som nok er nærende, men ikke vækstfremmende. Legemshøjde er altså ikke uden videre et sikkert tegn på gode levevilkår i vikingetiden.

# data[].attributes.body
Der er ingen data om hvor stor en del af befolkning som var trælle man ved derimod at trælle ofte blev dræbt og lagt i samme grav som deres herre.

# data[].attributes.body
Ud fra historiske begivenheder og den Angelsaksiske krønikke antages vikinge tiden ofte at have varet mellem 800 og 1050. Dateringen bygger især på Den Angelsaksiske Krønikes beretning om angrebet på klostret i Lindisfarne på den engelske østkyst i året 793 og på frankiske kilders beretninger om sammenstød med danerne. Periodens sluttidspunkt omkring 1050 bygger på afslutningen af det danske herredømme i England i 1042.

En anden dateringsmåde tager afsæt i arkæo logiske dateringer. Synspunktet er her, at vikingetidens begyndelse bør rykkes tilbage til ca. 700. For eksempel har man med dendrokronologisk metode (årringsdatering) vist, at det ældste Danne virke blev opført allerede år 737, og ikke omkring 800, som man ellers har sluttet ud fra skriftlige kilder. Sammen med andre data kunne det tyde på en stærk kongemagt allerede i begyndelsen af 700-tallet.

# data[].attributes.body
Over 90% beskæftigede sig med at skaffe føde i landbruget

# data[].attributes.body
Hovedsageligt små byer, Hedeby var langt den største med omkring 2000 indbyggere