# data[].attributes.body
En 1770 va construir un segon model, major que el primer, i que tenia la possibilitat d'arrossegar 4500 quilos a una velocitat de 4km/h. En aquesta data es va ocasionar el primer accident automobilístic de la història, quan aquesta versió del vehicle va acabar xocant contra una paret que es va esfondrar a causa de l'impacte. Cugnot va poder construir en 1771 una tercera versió que actualment es troba exposada en el Museu Nacional de la Tècnica de Paris.

# data[].attributes.body
William Murdoch, en 1784 va construir un model de carro a vapor. A aquests primers vehicles se'ls van implantar innovacions com el fre de mà, les velocitats i el volant.

# data[].attributes.body
A principis del S. XIX comença la competència entre 3 grans motors; el de vapor, el d'electricitat i el de petroli.

# data[].attributes.body
En 1838, Walter Hancock va construir un faetó de quatre places propulsat mitjançant vapor. Es podria considerar com el primer taxi de la història. Una de les majors dificultats dels vehicles de vapor era l'escalfament del seu calder, per la qual cosa es va haver de buscar un substitut líquid.

# data[].attributes.body
En 1815 Josef Bozek, va construir un acte amb motor propulsat mitjançant oli.

# data[].attributes.body
Robert Anderson, entre el 1832 i 1839, va inventar el que seria el primer i rudimentari vehicle elèctric, propulsat per cel·les elèctriques no recarregables. La màquina elèctrica presentava l'avantatge de ser menys pesada que la de vapor, molt silenciosa; el problema que presentava era la seva curta durada en ús ja que havia de descarregar les bateries que propulsaven el motor elèctric.

# data[].attributes.body
L'any 1860 Etienne Lenoir va patentar el primer vehicle per motor mitjançant la combustió interna propulsat per gas de carbó, una novetat respecte als tubs incandescents que es coneixien fins a aquest moment.

# data[].attributes.body
Va construir el primer cotxe impulsat per un motor de combustió interna.
És el pare de la marca Mercedes-Benz, nascuda de la fusió de la seva companyia "Societat de motors Daimler", amb la de Carl Benz "Benz & Co.". També fou el primer a muntar un motor en un vehicle de quatre rodes (Benz l'havia fet en un de tres rodes). Se'l considera també l'inventor del "camió".

# data[].attributes.body
L'Obeissante, el primer vehicle de carretera de vapor, construït en 1873 per amedee bollee

# data[].attributes.body
Més tard, Nikolaus Otto, a Alemanya (1876) va construir i va patentar el primer motor pràctic de motor de quatre temps, el principi dels quals va ser enunciat en 1886 per part del francès Beau de Rochas.

# data[].attributes.body
L'inventor Siegfried Marcus, a Viena, va fer funcionar el motor de combustió interna mitjançant gasolina, conegut com “El primer cotxe de Marcus”. En 1883, Marcus va patentar el sistema. En 1879 Georg Balwing Selden presenta als EUA la palès Núm. 549.160, que detalla la construcció dels automòbils de gasolina amb un motor de dos temps. Encara que no se li va concedir la patent fins a 1895, i el primer vehicle que es baso en ella va ser creat en 1899.

# data[].attributes.body
Karl Benz va construir el primer automòbil de gasolina en 1885 en Mannheim.
Benz ho va patentar el 29 de gener de 1886 i va començar a produir-ho en 1888.
va ser un enginyer i inventor alemany, conegut per haver creat el Benz Patent-Motorwagen en 1886, considerat com el primer vehicle de la història dissenyat per a ser impulsat per un motor de combustió interna.

# data[].attributes.body
Encara que Camille Jenatzy va presentar el seu “bolido” anomenat La Jamais Acontenti en 1889, la velocitat que va aconseguir va ser 105km/h.

# data[].attributes.body
A l'inici del Segle XX, la producció de grans quantitats d'automòbils es va integrar a França i els Estats Units. El desenvolupament de l'automòbil com a mitjà de transport generalitzat va ser possible gràcies a l'evolució de la tècnica, els constructors o fabricadors i la competitivitat.

# data[].attributes.body
La Primera Guerra va servir per a posar en manifest el paper decisiu, al costat de l'avió, de l'automòbil, el camió… L'ambulància automòbil va aconseguir salvar moltes vides gràcies a la seva gran velocitat.

# data[].attributes.body
Comprèn des del final de la Primera Guerra Mundial fins a la Gran Depressió del 1929. Durant aquesta època l'automòbil amb motor davanter va arribar a dominar, amb carrosseries tancades i comandaments de conducció estandarditzats.

En 1919 el 90% dels vehicles eren oberts, i en 1929 el 90% dels vehicles van passar a ser tancats. Al mateix temps el desenvolupament del motor pas de ser vàlvules laterals SV a vàlvules en culata OHV i arbres de lleves en culata SOHC. El màxim nombre de cilindrades que permetien aquests tipus de coces va ser de 16 (16V). Una altra innovació que va començar a aparèixer en vehicles esportius i de competició va ser la Sobrealimentació.
D'aquesta època podem destacar els vehicles més simbòlics com:

– Austin 7: Un de les primeres actuacions populars del Regne Unit
– Bugatti Type 35: Un exclusiu vehicle de competició, orgull de la indústria francesa.
– Cadillac amb Motor V16: El més prestigiós model de la General Motors.

# data[].attributes.body
Desenvolupament dels cotxes completament tancats i d'una forma més arrodonida, les aletes o parafangs posteriors es van anar integrant cada vegada més dins del capó motor, els fars es van integrar en les aletes i va aparèixer també el compartiment per a equipatges integrat en la part posterior de la carrosseria.
Una novetat en aquest període van ser els primers vehicles amb carrosseria autoportant.

Automòbils significatius:

– Ford B: Introducció d'un V8 per a un vehicle destinat al públic.

– Bugatti 57: Vehicle d'alta gamma per a clients exigents.

– Citroën Traction Avant: El primer vehicle de tracció davantera i carrosseria autoportante destinat a les masses.

– Volkswagen Tipus 1 o escarabat: Vehicle popular produït durant més de 60 anys en moltes nacions.

# data[].attributes.body
Aquest conflicte va ser denominat, per la gran quantitat dels vehicles que es van desenvolupar i van usar, com la “guerra dels motors”.

# data[].attributes.body
Caracteritzada pel desenvolupament de motors més segurs, menys contaminants i eficients, s'estén completament als Estats Units el canvi automàtic i l'aire condicionat. El servofrè comença a aparèixer en aquesta època.

També sorgeixen els constructors japonesos, algunes marques d'aquests com Toyota ha arribat al primer lloc en volum de producció.

Una altra variant que va començar arran de la 2a Guerra Mundial va ser el Tot terreny, sent el Jeep el primer d'ells, dissenyat per a les necessitats de la guerra. Alguns models representatius d'aquesta etapa són:

– Citroën 2CV: Vehicle econòmic per al gran públic, dit així per la seva potència a França.

– Citroën DS: Va ser el primer automòbil amb frens de disc.

– Renault 4: Resposta de Renault al Citroën 2CV.

– Renault 16: El primer model d'automòbil amb carrosseria liftback, simula les línies del sedan, però amb porta posterior igual que tots els hatchbacks.

# data[].attributes.body
Aquesta etapa se situa en els últims 25 a 30 anys, caracteritzada per l'ús de plataformes de carrosseries autoportantes comunes, disseny assistit per ordinador, augmentant tant la seguretat activa com passiva.

Apareixen diferents variants de vehicles com els Monovolum dels quals els primers van ser el Chrysler Voyager i el Renault Espace.

# data[].attributes.body
En aquesta etapa ja s'ha universalitzat la Tracció Davantera i motor transversal per a tots els vehicles de gamma mitjana-baixa. Apareixen en molts mercats europeus el motor dièsel. En la major part de motors s'implementa el sistema de vàlvules DOHC, permetent un major ompliment de cilindre i per tant major rendiment tèrmic.

La injecció de combustible apareguda en els anys 70 permet optimitzar el consum específic dels motors de gasolina, per a crear un descens en les emissions dels gasos.

L'Encesa electrònica s'introdueix així mateix al mateix temps que la injecció, augmentant el rendiment d'encesa i permetent un millor espanti de l'avanç segons la Càrrega motor, al mateix temps que suprimeix el manteniment de l'Encesa del motor en mancar de Ruptor.

# data[].attributes.body
En aquesta època és quan comencen els fabricants a desenvolupar la seguretat tant activa com passiva dels vehicles. La primera és evitar l'accident, la segona és minimitzar els danys que es puguin haver produït cap als ocupants. Volvo va introduir el primer cinturó de seguretat de 3 punts en 1955.

Posteriorment es van desenvolupar sistemes de seguretat activa com l'ABS i passiva com el Coixí de seguretat, que van començar sent sol d'ús exclusiu en els vehicles d'alta gamma, i ara és obligat tenir-ho en qualsevol vehicle per Llei.

En la seguretat passiva també s'implementa la calefacció, i posteriorment l'aire condicionat. També apareixen els Fars xenó que en il·luminar permeten una conducció nocturna molt més segura i descansada.

# data[].attributes.body
El problema tant de la contaminació en les grans ciutats com l'efecte d'hivernacle ha impulsat tant als governs com als fabricants dels automòbils a plantejar-se canvis radicals en els esquemes dels seus productes, sorgint en si, tipus de cotxes com l'híbrid, híbrid endollable i el vehicle elèctric pur.

Per les marques això és un gran desavantatge ja que han invertit molts diners en els seus motors de combustió durant moltes dècades i ara han d'invertir molt en I+D si no volen pagar multes extraorbitades imposades per la UE

# data[].attributes.body
Aquesta tecnologia empra el un motor de combustió i un motor elèctric, aquest dos se complementen ens les fases que un dels dos sigui mes ineficient, així conseguint reduir els consum dràsticament i utilitzant el millor dels dos móns sense sobrecarregar-los de pes.

És una tecnologia sobretot desenvolupada per Toyota i així ho podem veure en la seva oferta de vehicles actuals.

# data[].attributes.body
Després d'un segle de la desaparició dels molts precursors d'aquest terreny, l'evolució de bateries d'alimentació per als motors elèctric, passant de les bateries de plom i àcid a les bateries d'ió de liti. El canvi des del motor corrent contínua al motor de corrent altern junt l'enorme evolució de l'electrònica de control ha fet del vehicle elèctric una de les solucions més practiques per a la mobilitat del futur.

# data[].attributes.body
Aquest vehicle recorre a una tecnologia mixta, el motor tèrmic més el motor elèctric, per a eliminar el problema d'autonomia. La bateria es recarrega amb el motor tèrmic que arrossega a un alternador que al seu torn pot funcionar com a motor. Com a desavantatge es pot esmentar que no suprimeix de manera significativa les emissions de gasos contaminants.

# data[].attributes.body
En aquest sistema es conjunten tots els avantatges dels tipus elèctrics i híbrids, sense els desavantatges inherents de cadascun d'ells. L'únic inconvenient és que estem carregant amb el pes de dues maneres de moure el cotxe diferents, això les fa més ineficients.

# data[].attributes.body
El vehicle d'hidrogen ja està aquí, de fet la segona generació d'aquest vehicles, ni que com podem imaginar, si no hi ha infraestructura suficient pels vehicles elèctrics, pels d'hidrogen ni parlar-ne.
Hi han dos tipus de vehicles d'hidrogen.
-Motor d'hidrogen: motor que utilitza l'hidrogen com a combustible
-Bateria d'hidrogen: És el que podem veure avui en dia als nostres carrers, un motor elèctric que té com a font una bateria d'hidrogen que produeix electricitat a partir de la reacció de l'oxigen (present a l'aire que respirem) i l'hidrogen.

És una tecnologia que s'està desenvolupant i mica en mica anirà omplint els nostres carrers.

# data[].attributes.body
En un futur, no llunyà, els cotxes seran d'un altre nivell, ja que els vehicles comptaran amb tecnologia de conducció còmoda i seran elèctrics.

(mercedez AVTR) En els "detalls tècnics" del vehicle es parla de "bateries orgàniques" que pot recarregar-se en menys de 15 minuts, així com una capacitat de 11kWh i una autonomia de més de 700 km. Això s'aconseguiria gràcies a quatre motors elèctrics d'alt rendiment que ofereixen una potència combinada de més de 350 kW. Algunes marques ens prometen l'elèctric de 1000km d'autonomia pel 2022.

No ens hauríem d'estranyar si en el futur els cotxes estiguin preparats per realitzar funcions mai vistes, com volar o viatjar per dins de l'aigua.