# data[].attributes.body
•       I har læst Kap 7 i ”Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering”, der handler om livskvalitet.

•       I ved nu noget om forskellige teoretiske tilgange til begrebet livskvalitet, både som et objektivt fænomen, og et subjektivt fænomen.

•       I skal nu arbejde med Siri Næss og Madis Kajandis teoretiske modeller for livskvalitet, herunder analysere og vurdere ligheder og forskelle (se ill. s. 135)

•       For at kunne gøre det, skal I have styr på de elementer, der er indeholdt i hhv. Næss og Kajandis modeller

•       Gennemgå modellerne punkt for punkt – definer med jeres egne ord, hvordan hvert element skal forstås?

•       Overvej, hvad der kan fremme eller svække en persons livskvalitet

•       Giv jer god til at arbejde med modellerne

•       Når I har styr på de teoretiske modeller, så kan I forklare ligheder og forskelle på illustrationen s. 135!

•       Til sidst skal I ud fra en af modellerne beskrive, analysere og vurdere Jens og Evas livskvalitet (Siri Næss – den ”nemme”, eller Madis Kajandi – den ”svære”)

•       Husk at begrunde jeres valg

# data[].attributes.body
"En persons livskvalitet er høj, hvis personens bevidst kognitive og affektive oplevelser er positive, og lav, i den grad personens bevidst kognitive og affektive oplevelser er negative."

Hendes definition af begrebet tager udgangspunkt i menneskers subjektive oplevelser af det gode liv, dvs. de indre tilstande. For hende handler det ikke om materiel velstand, familie, personlige egenskaber eller omgivelser.

# data[].attributes.body
Har foretaget omfattende forskning
    blandt kronisk syge – bl.a. diabetikere

Har interviewet tusinde patienter og på baggrund af dette omfattende empiriske arbejde opstillet en generaliseret teori  

# data[].attributes.body
•involverer sig i forhold uden for sig selv

•har energi og kraft til ved egen indsats at gennemfører sine planer

•har mulighed for at anvende sine evner, kapaciteter og færdigheder

•har frihed til og mulighed for at vælge eget livsforløb.

# data[].attributes.body
•mindst et nært, varigt og  gensidigt forhold til et andet menneske

•have samhørighedsfølelse og gruppetilhørsforhold til fx venner, familie, arbejdskammerater.

# data[].attributes.body
•opleve sig selv som dueligt, nyttig og værdifuld

•oplever at kunne klare hverdagens opgaver

•føler sig tilfreds med egen indsats

# data[].attributes.body
•have intensive oplevelser af skønhed og samhørighed med naturen

•er præget af tryghed

•har håb for fremtiden

•er præget af glæde ved, at livet er rigt og givende.

# data[].attributes.body
Siri Næss' forståelse af livskvalitet, forklarer hun, at velfærd som begreb dækker levevilkår, fysisk og psykisk sundhed samt livskvalitet. Det er den snævre definition. De forskellige dele overlapper hinanden. Helse (at man er rask) er både lig med livskvalitet, men også forskelligt fra livskvalitet

# data[].attributes.body
Den brede definition af livskvalitet, som de fleste andre livskvalitetsforskere ser det. Her er det livskvalitet, der dækker levevilkår, fysisk og psykisk sundhed samt psykisk velvære.

# data[].attributes.body
•Teori udviklet i halvfjerdserne

•Stærkt inspireret af Siri Næss

•

•Opstiller ni variabler, fordelt i tre kategorier, der har betydning for livskvalitet:

# data[].attributes.body
Bolig, arbejde, økonomi

# data[].attributes.body
Partner, venner forældre, egne børn

# data[].attributes.body
Engagement, energi, selvvirkeliggørelse, frihed, selvtillid, selvaccept, tryghed, følelses oplevelser, glæde

# data[].attributes.body
Hvis en borger ryger og ikke bevæger sig, men er svært overvægtig. Men han selv synes han får livskvalitet af at ryge, og spise usundt. Så kan det ikke nytte noget, at vi tager det fra ham, det ville svække ham fuldstædig.

# data[].attributes.body
der er i begge teorier meget fokus på mennesket i centrum. Mellemmenneskelige relationer, indrager de begge, som en stor del af deres definition på livskvalitet.

# data[].attributes.body
Næss, har meget fokus på det indre og hvordan man ser sig selv og har det med den position man er i livet. Hun mener også man skal være positiv, når man ser på sig selv og altid have en stemning af glæde i livet.

Kajandis, kigger mere på alt det ydre, og sætter det hele i systemer og bokse så det får en sammen hæng som helhed. Hun mener alle de ydre faktorer påvirker de indre faktorer hos det enkelte menneske.

# data[].attributes.body
Omvendt hvis borgeren gerne vil leve sundt, men står i den situation at økonomien ikke strækker sig til det kan vi hjælpe med at lave en madplan, og måske gå nogle små ture med borgeren i et rehabiliterende forløb.

# data[].attributes.body
Siri Næss' og Madis Kajandis livskvalitetsbegreber er meget overskulige og nemme at forstå. I hver deres forståelse af begrebet og har fokus på det enkelte menneske. Siri Næss har lagt meget vægt på den subjektive oplevelse af livskvalitet, mens Madis Kajandi har udvidet forståelse og suppleret Næss' beskrivelse med de ydre vilkår og interpersonelle relationer, der, også objektivt set, har stor betydning for et menneskes oplevelse af livskvalitet.

# data[].attributes.body
Vi har valgt Siri Næs modellen.

# data[].attributes.body
Jens og Eva har det godt med failien, og har en dejlig bolig de er glade for. Vi kunne godt mistænke Jens for en mindre depression

# data[].attributes.body
Jens har lidt smerter efter operationen, og det har været en stor omvæltning for ham lige pludselig at have en nedsat funktion.

# data[].attributes.body
Jens og Eva har været meget oppe og skændes/diskutere på det sidste fordi Jens er frustreret over der kommer sundhedspersonale i deres hjem. Jens har mistet meget livskvalitet og er meget sur, og vil kun ligge i sin seng. Jens har været vant til at klare alt selv, og har svært ved at acceptere andre hjælp.