# data[].attributes.headline
Et forsøg på at sætte sig ind i en menneskelig virkelighed. På trods af tid og sted.

# data[].attributes.subject
Et forsøg på at sætte sig ind i en menneskelig virkelighed. På trods af tid og sted.

# data[].attributes.headline
Beskrivning af al den menneskelige civilization som har eksisteret førhen

# data[].attributes.subject
Beskrivning af al den menneskelige civilization som har eksisteret førhen

# data[].attributes.body
For at kunne forstå nutiden - historie. Et tilnærmelsesvist korrekt billede man søger. Det kan aldrig være præcist (muligvis).

# data[].attributes.headline
En forståelse af fortiden med henblik på at forstå fremtiden

# data[].attributes.subject
En forståelse af fortiden med henblik på at forstå fremtiden

# data[].attributes.headline
En undersøgelse, erfaring og fortælling. Studiet og fortællingen om fortidens bedrifter og hændelser

# data[].attributes.subject
En undersøgelse, erfaring og fortælling. Studiet og fortællingen om fortidens bedrifter og hændelser

# data[].attributes.headline
Fortidens hændelser, fortællingen herom og studiet heraf

# data[].attributes.subject
Fortidens hændelser, fortællingen herom og studiet heraf

# data[].attributes.body
Er en beskrivelse af en tid (periode) oftest fortid, (kan også være fremtid), som vi bruger til at forstå nutid og fremtid.

# data[].attributes.body
Fortidens udvikling

# data[].attributes.headline
Blanding af samfundsvidenskab og humaniora 

# data[].attributes.subject
Blanding af samfundsvidenskab og humaniora 

# data[].attributes.headline
Arbejdet med historiske kilder ift. fortolkning og subjektivitet - levn/beretning

# data[].attributes.subject
Arbejdet med historiske kilder ift. fortolkning og subjektivitet - levn/beretning

# data[].attributes.headline
Utroværdige kilder og forskellige opfattelser af historiens gang

# data[].attributes.subject
Utroværdige kilder og forskellige opfattelser af historiens gang

# data[].attributes.headline
Beretninger og levn fra fortiden som fortæller, hvordan vi er nået herhen idag. 

# data[].attributes.subject
Beretninger og levn fra fortiden som fortæller, hvordan vi er nået herhen idag. 

# data[].attributes.headline
Subjektivitet i beretninger, subjektivitet i fortolkning 

# data[].attributes.subject
Subjektivitet i beretninger, subjektivitet i fortolkning 

# data[].attributes.headline
Historie kan både være fortidigt og samtidigt

# data[].attributes.subject
Historie kan både være fortidigt og samtidigt

# data[].attributes.headline
Størrelsen af emnet --> historie dækker over rigtig meget

# data[].attributes.subject
Størrelsen af emnet --> historie dækker over rigtig meget

# data[].attributes.headline
Bygger på menneskers erindringer - forskellige erindringer og syn på én begivenhed

# data[].attributes.subject
Bygger på menneskers erindringer - forskellige erindringer og syn på én begivenhed

# data[].attributes.body
Vi formoder at det vi vælger at fokusere på som det "historisk vigtigste" for den givne periode er det vigtigste. - altså de store begivenheder man lærer om i fx klasselokalet.

Svært at skabe et objektivt billede, hvis fx man baserer sine kilder på nogen personer som har en interesse i at fremstille en begivenhed i et særligt lys.

Hvis "side"/synspunkt bliver begivenheden beskrevet fra.

# data[].attributes.body
Erfaring med kildekritik, og generel information om "historien" Datiden. Denne viden har vi også kunne gøre brug af i andre sammenhænge, endda også i andre fag.

# data[].attributes.headline
Studie som beskæftiger sig med mennesket og civilisationen, og hvilke begivenheder der har formet dem begge til det de er i dag.

# data[].attributes.subject
Studie som beskæftiger sig med mennesket og civilisationen, og hvilke begivenheder der har formet dem begge til det de er i dag.

# data[].attributes.body
Kan også bruges til at identificere mønstre og tendenser i menneskets samfund og derved få et billede af, hvad fremtiden muligvis kan indeholde

# data[].attributes.headline
Årsager til og forløb af historiske begivenheder

# data[].attributes.subject
Årsager til og forløb af historiske begivenheder

# data[].attributes.headline
Man studerer noget der ikke længere "eksisterer"

# data[].attributes.subject
Man studerer noget der ikke længere "eksisterer"

# data[].attributes.headline
Brug af kilder (levn og beretning. 1. og 2. håndskilder, skriftlige & ikke skriftlige kilder) KILDEKRITIK

# data[].attributes.subject
Brug af kilder (levn og beretning. 1. og 2. håndskilder, skriftlige & ikke skriftlige kilder) KILDEKRITIK

# data[].attributes.body
Kan bruges til at fortælle noget om fortiden. Alt fra i går og så langt tilbage vi kender.

# data[].attributes.body
"History is written by the victors"

# data[].attributes.headline
Kompetencen i at læse en tekst - forstå hvem og hvor den kommer fra og derfor er skrevet som den er. 

# data[].attributes.subject
Kompetencen i at læse en tekst - forstå hvem og hvor den kommer fra og derfor er skrevet som den er. 

# data[].attributes.headline
"Historien skrives af den vindende side" 

# data[].attributes.subject
"Historien skrives af den vindende side" 

# data[].attributes.headline
Man vil aldrig kunne beskrive historien 100% objektivt, da alle kilder vil have et mål

# data[].attributes.subject
Man vil aldrig kunne beskrive historien 100% objektivt, da alle kilder vil have et mål

# data[].attributes.headline
Metoden i at undersøge og forstå en kilde (kildekritik) 

# data[].attributes.subject
Metoden i at undersøge og forstå en kilde (kildekritik) 

# data[].attributes.body
Troværdighed.
Manglende kilder
Subjektivitet (da det ofte er vinderne der nedskriver historien)
En anden form for subjektivitet er jo hvor man lærer sin historie, og hvor fokus bliver lagt. Da forskellige verdensdele har forksellige fokuspunkter.

# data[].attributes.body
Gennem kildekritik prøver man at opnå en sikkerhed eller en sandhed. Historien/kilden ændrer sig efter hvilke øjne der ser.

# data[].attributes.body
Kildekritik, undersøgelse, sammenligning af diverse kilder, etc.

# data[].attributes.headline
historikerens samtid kan influere på hans/hendes videnskab

# data[].attributes.subject
historikerens samtid kan influere på hans/hendes videnskab

# data[].attributes.body
kildekritik
Dissekering af fortiden
metode

# data[].attributes.headline
Tilgængelighed af kilder - man må skabe et helhedsbillede ud fra fragmenter.

# data[].attributes.subject
Tilgængelighed af kilder - man må skabe et helhedsbillede ud fra fragmenter.

# data[].attributes.headline
To aspekter: Både opdigtet og fortidslevn 

# data[].attributes.subject
To aspekter: Både opdigtet og fortidslevn 

# data[].attributes.body
Alle, der skriver om historien, påvirker deres historieskrivningen

# data[].attributes.body
Tidligere historikere var knap så videnskabeligt distancerede som nu - svært med kilder

# data[].attributes.body
Idé om fortiden

# data[].attributes.body
Sammenligning af kilder, kildekritik

# data[].attributes.body
Kan vi få lov til at se et eksempel på  en tidligere opgave, så vi kan se, hvordan sådan en eventuelt kan se ud?

# data[].attributes.headline
Hvordan skal vi præcis lave korrekte henvisninger, når vi har fået samlinger af tekstuddrag uden specificering af, hvilke sider hvilke uddrag kommer fra? Hvis vi citerer en enkelt sætning eller et begreb, giver det ikke helt mening at skrive fx s. 11-33, hvis det skal være helt korrekt

# data[].attributes.subject
Hvordan skal vi præcis lave korrekte henvisninger, når vi har fået samlinger af tekstuddrag uden specificering af, hvilke sider hvilke uddrag kommer fra? Hvis vi citerer en enkelt sætning eller et begreb, giver det ikke helt mening at skrive fx s. 11-33, hvis det skal være helt korrekt

# data[].attributes.body
Som jeg forstår det, er Droysen inde og prøve at beskrive hvordan vi erkender noget en anden har ytret i §9: "...On being percieved, the utterance, by projecting itself into the inner experience of the percipient, calls forth the same inner process"
Hvordan kan vi karakterisere hans beskrivelse? Betyder det som han i hele paragraffen skriver; at fordi vi er mennesker er vi i stand til at forstå (og derved lave en fortolkning) af det materiale som foreligger af ytringer fra andre. Hvad er Droysens tilgang til at fortolke på de fakta man har fundet og gerne vil analysere?

Hvad mener han i §37 omkring "...freedom and responsibility"? Er det ift. fortolkningen af de historiske facts? Altså at fortolkningen fordrer frihed og ansvar hos Historikeren.

Vil du prøve at sige lidt om Droysen-teksten?

# data[].attributes.headline
Hvad menes helt præcist med erkendelsesteoretiske muligheder

# data[].attributes.subject
Hvad menes helt præcist med erkendelsesteoretiske muligheder

# data[].attributes.body
Hvordan skal vi inddrage det positivistiske paradigmes rolle? Skal det komme undervejs i opgaven eller som et "afsnit" for sig selv?

# data[].attributes.headline
Hvad mener Droysen med "the moral world" - hvordan skal det forståes? 

# data[].attributes.subject
Hvad mener Droysen med "the moral world" - hvordan skal det forståes? 