# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gründer Torbjørn Nordgård (58) i Lingit har laget en stavekontroll som forstår dyslektikere. Sjetteklassingen Kristine Valle har brukt programmet i to år.

- Jeg har lært mye av det, sier sjetteklassingen Kristine Valle, mens tastaturet knatrer under fingrene hennes.

Favorittfaget hennes er matte. Stavekontrollen til det norske selskapet Lingit dukker opp i et hjørne av skjermen og foreslår en riktigere skrivemåte av ordet "musikal" for henne.

- Den fanger opp mer enn et vanlig retteprogram og tar typiske dysleksifeil, forklarer sosiallærer Mari Steen-Paulsen (57) på Vålerenga skole.

Bak teknologien ligger 17 års arbeid. Ved årtusenskiftet ble daværende NTNU-professor Torbjørn Nordgård (58) oppringt av en kvinne:

- Hun lurte på om jeg ikke kunne hjelpe barnet hennes med lese- og skrivevansker. Kan ikke du som kan dette med data og språk gjøre noe matnyttig istedenfor å bare publisere artikler, sa hun. Det traff meg ganske hardt. Dama hadde jo et poeng, sier Nordgård.

Betaler mellom 60 og 90 millioner

Samtalen fikk Nordgård til å gründe Lingit. I dag leverer selskapet programmer med avanserte stavekontroller og lesehjelp til store deler av Norge.

Dyslektikere skriver gjerne språknært - som de snakker. Lingit er utviklet for å presist identifisere typiske feil fra en dyslektiker. Foto: Lingit

Lingit kan også lese teksten tilbake til den som skriver. Det er lettere å høre hvor feilen ligger for en dyslektiker. Foto: Lingit

Nå mener Norges største oppkjøpsfond at gründerne har laget noe som kan bli en internasjonal suksess.

Oppkjøpsfondet Verdane kjøper 85 prosent av aksjene i Lingit, med planer om å ta teknologien ut i resten av Europa. Gründerne og én ansatt beholder de resterende 15 prosentene.

Etter hva DN erfarer betaler Verdane et sted mellom 60 og 90 millioner kroner for aksjene.

- Vi skal gjøre dette til et internasjonalt selskap gjennom oppkjøp, organisk vekst og markedsføring i flere europeiske land, sier investeringsdirektør Jakob Greger Gravdal (33) i Verdane.

Oppstartsselskapet Lingit lager avanserte stavekontroller og lesehjelp rettet mot dyslektikere og andre med skrive- og lesevansker. Men teknologien brukes også til tekstopplesing på NRKs kanaler for svaksynte. Fra venstre: Torbjørn Nordgård, gründer og leder for forskning og utvikling og investeringsdirektør Jakob Greger Gravdal i Verdane Capital. Foto: Gunnar Blöndal

Dyslektisk investeringsdirektør

Gravdal i Verdane er selv dyslektiker.

- Det finnes i finansbransjen også. Det er gjerne et miljø hvor aksepten for skrivefeil i rapporter er ganske lav. Det gjør at det ofte kan være relativt tøft. Jeg var aksjeanalytiker før. Der skal du skrive mye på kort tid. Jeg skulle gjerne hatt Lingit installert på pc-en da, sier Gravdal.

I dag signerer han mail på mobilen med "Sendt with clumsy hands and dyslexic fingers".

Ifølge Dysleksi Norge har minst fem prosent av befolkningen her til lands dysleksi. Noen forskere oppgir tall opp mot ti prosent.

Statsminister Erna Solberg, avdøde kong Olav V og den vellykkede forretningsmannen Kjell Inge Røkke har alle stått frem som dyslektikere. Men det finnes fortsatt rester av et tabu, mener daglig leder Gorm Bjørnar Karlsen (49) i Lingit.

- Alle kjenner en dyslektiker, men ikke alle vet det. Blant dem som gikk ut av skolen før 90-tallet, hvor det føltes tungt og ensomt å ha det, er det mange som ikke har stått frem selv i dag, sier han.

Dysleksi ulikt fra land til land

Når dysleksi-teknologien skal ut i verden, står selskapet overfor et hinder: Dysleksi arter seg forskjellig fra land til land.

- Språkteknologi skalerer ikke så godt og enkelt som man kanskje skulle tro. Når vi bestemmer oss for neste markedet, kan vi nok ha produktet klar i løpet av neste kalenderår, sier gründer Nordgård.

I Norge skriver dyslektikere ofte språknært, det vil si at man skriver som man snakker.

- Derfor kan du gjøre dialektinnstillinger. Hvis du skriver "æ e", så vil programmet foreslå "jeg er", forklarer Karlsen i Lingit.
- Teknologien forstår til og med trøndersk?
- Til og med nordtrøndersk, sier Nordgård.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppkjøpsfondet Verdane blar opp over 60 mill. for stavekontroll som forstår dyslektikere

# data[].attributes.attachment_link.description
Gründer Torbjørn Nordgård (58) i Lingit har laget en stavekontroll som forstår dyslektikere. Sjetteklassingen Kristine Valle har brukt programmet i to år. - Jeg har lært mye av det, sier sjetteklassingen Kristine Valle, mens tastaturet knatrer under fingrene hennes. Favorittfaget hennes er matte.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
11. april 2017 - Det nordiske oppkjøpsfondet Verdane Capital IX går inn som største eier i det norske programvareselskapet Lingit AS, som tilbyr flerspråklig lese- og skrivestøtte til dyslektikere og andre med lese- og skrivevansker. Nå skal teknologien lanseres internasjonalt.

Mellom fem og ti prosent av alle skoleelever har vansker med å tilegne seg grunnleggende skrive- og/eller leseferdigheter, mange på grunn av dysleksi. Enkelt forklart utvikler Lingit datahjelpemidler i form av programvare som gjør lesing og skriving lettere, ved å hjelpe til med rettskriving, ordvalg og opplesning i tekstprogrammer for datamaskiner og nettbrett. Brukeren må gjøre jobben selv, men får støtte slik at mange lese- og skrivefeil unngås.

- Lingit har gjort skole- og arbeidshverdagen bedre for titusenvis av norske dyslektikere de siste 15 årene. Vi har analysert store deler av det europeiske markedet og er overbevist om at Lingits programvare er den mest brukervennlige og teknisk velutviklede. Derfor ønsker vi å gjøre den tilgjengelig for dyslektikere i resten av Europa og samtidig skape en ny, norsk eksportsuksess, sier investeringsdirektør i Verdane Capital Advisors, Jakob Greger Gravdal, som selv har dysleksi.

Lingit ble etablert i 2001 av ledende akademikere fra NTNU i Trondheim, inkludert professor i språkteknologi Torbjørn Nordgård, som i dag er forskning- og utviklingsleder i selskapet. I 2012 fusjonerte Lingit med konkurrenten Include fra Bergen. Include ble i sin tid av startet av synspedagog Sverre Andreas Holbye, som i dag er ansvarlig for forretningsutvikling i Lingit.

I dag har Lingit 14 ansatte. Hovedkontoret ligger i Trondheim. I tillegg har selskapet programmere i Bergen og Ukraina. I 2016 omsatte selskapet for 30,6 millioner kroner, med et driftsresultat før avskrivninger på 9,7 millioner kroner. Lingit tilbyr i dag en rekke programvarebaserte produkter for lese- og skrivestøtte på bokmål/nynorsk, engelsk, tysk, fransk og spansk for PC, Mac og nettbrett.

Verdane-fondet "Verdane IX" kjøper nå 85,5 prosent av aksjene i Lingit AS. Kjøpesummen er ikke oppgitt. Resterende 14,5 prosent vil være eid av gründerne. Alle medarbeiderne i selskapet blir med videre.

- Alle som jobber i Lingit er lidenskapelig opptatt av språk og læring. Verktøyene våre bidrar til at barn og voksne får god hjelp til å håndtere sine dysleksiproblemer, slik at de kan få like gode utdannings-, yrkes- og karrieremuligheter som andre. Vi har akkurat sluppet en oppgradert versjon av lese- og skriveverktøyet Textpilot, og har igjen satt en ny standard for programvare for lese- og skrivestøtte. Hjelpemidlene våre er forholdsvis godt utbredt i Norge, men det er fremdeles mange nordmenn med lese- og skrivevansker som ikke er kjent med hvilke verktøy som er tilgjengelige for dem, sier Gorm Bjørnar Karlsen, daglig leder i Lingit.

Mens Norge er langt fremme når det gjelder bevissthet rundt dysleksi samt offentlige støtteordninger for å håndtere lese- og skrivevansker, er situasjonen ikke alltid like god for dyslektikere i øvrige europeiske land.

- Vi vet at teknologien vår kan hjelpe millioner av dyslektikere utenfor Norge. Samtidig har vi erkjent at vi trengte ytterligere kapital for å kunne satse for fullt i Europa. Det får vi med Verdane på eiersiden, i tillegg til nødvendig spisskompetanse på internasjonal ekspansjon og salg. Vi vil også kunne legge enda større trykk på produktutvikling, som igjen vil komme de med lese- og skrivevansker til gode, sier gründerne Sverre Andreas Holbye og Torbjørn Nordgård.

SLUTT

For mediehenvendelser, vennligst kontakt:

Frida Einarson at Verdane Capital Advisors

fe@verdanecapital.com eller +46 702 44 20 83

Lingit er en norsk produsent og leverandør av programvare for lese- og skrivestøtte. Selskapet ble etablert i 2001 av fagfolk ved NTNU og investeringsselskapet Leiv Eriksson.

Lingit holder til i Trondheim og Bergen. Selskapet besitter unik kompetanse innen språkteknologi og samarbeider med relevante fagmiljøer ved NTNU og andre norske universiteter. Alle Lingits produkter er basert på egenutviklet teknologi. Våren 2012 fusjonerte Lingit og det bergensbaserte selskapet Include.

Lingit eies i dag av private investorer, samt styremedlemmer, ansatte og to investeringsselskaper.

Lingits programmer gjør lesing og skriving enklere og mer lystbetont for mennesker med dysleksi eller andre lesevansker og/eller skrivevansker.

Filosofi
Lese- og skrivestøtteprogram fra Lingit skal være en selvfølge for alle med behov for å kommunisere korrekt i digitale kommunikasjonskanaler.

# data[].attributes.attachment_link.description
11. april 2017 - Det nordiske oppkjøpsfondet Verdane Capital IX går inn som største eier i det norske programvareselskapet Lingit AS, som tilbyr flerspråklig lese- og skrivestøtte til dyslektikere og andre med lese- og skrivevansker. Nå skal teknologien lanseres internasjonalt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne uken lanserte Lingit en flunkende ny versjon av vår populære lese- og skrivestøtte Textpilot Pluss. Med de nye funksjonene som er helt spesielle for Textpilot, har vi skapt en ny generasjon lese- og skrivestøtte.

Bli bedre kjent med Textpilot og se filmer som viser de nye funksjonene. Her finner du også info om hvordan man oppgraderer fra Textpilot 2 til Textpilot 3.

Spørsmål? Kontakt oss gjerne på tlf. 73 60 59 22 eller på support@lingit.no.

Mvh

Lingit AS

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny versjon av Textpilot - jobb enda enklere! - Lingit

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne uken lanserte Lingit en flunkende ny versjon av vår populære lese- og skrivestøtte Textpilot Pluss. Med de nye funksjonene som er helt spesielle for Textpilot, har vi skapt en ny generasjon lese- og skrivestøtte. Bli bedre kjent med Textpilot og se filmer som viser de nye funksjonene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Åse Kari H. Wagner,  Per Henning Uppstad - Statpedkonferansen

# data[].attributes.attachment_link.description
På sporet" - effekt av tidlig innsats for minoritetsspråklige elever med risiko for å utvikle lese- og skrivevansker - Åse Kari H. Wagner, professor og leder, Per Henning Uppstad, professor Nasjonalt senter for leseopplæring og leseforskning (Lesesenteret), UiS.

# data[].attributes.body
Oppdag dysleksi tidlig

# data[].attributes.attachment_link.description
Risiko for språkvansker -skolealder er ikke tidlig nok - Turid Helland, professor emerita, Institutt for biologisk og medisinsk psykologi, UiB. Wenche Helland, førsteamanuensis II, Institutt for biologisk og medisinsk psykologi, UiB og Statped

# data[].attributes.body
Mellomtrinn og ungdomstrinn

# data[].attributes.attachment_link.title
CD-ORD og Intowords mellom og utrinn mars 2017 Rut Eli Gabrielsen

# data[].attributes.body
Småskoletrinnet

# data[].attributes.attachment_link.title
Skrive – og leseopplæring med lydstøtte- Bergen mars 2017 Rut Eli Gabrielsen

# data[].attributes.headline
Eksempel på bekreftelse på behov for lisens på Textpilot fra Kjøkkelvik skole.

# data[].attributes.subject
Eksempel på bekreftelse på behov for lisens på Textpilot fra Kjøkkelvik skole.

# data[].attributes.body
Skrive seg til lesing: STL

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK TV - Se Distriktsnyheter Møre og Romsdal

# data[].attributes.body
Den ligger i Programvaresenter : Søk på Font

# data[].attributes.body
Søke om program for dyslektiker

# data[].attributes.attachment_link.description
Lingdys er markedsledende programvare som hjelper deg med lesing og skriving på norsk. Stavekontrollen retter flere feil per ord og ordfullføringen kommer med relevante forslag til ord ut fra teksten du skriver. Godkjent for bruk på tentamen og eksamen.

# data[].attributes.body
Hei. Jeg fikk en e-post her om dagen fra en lærer i spesialgruppen på skolen som jeg jobber på.
Den så slik ut:
Takk for at du installerte cd ord for oss. Bra program, men stor frustrasjon da programmet ofte «henger» !!!

Er dette noe vi kan gjøre med. Skjer nesten hver dag !!

Noe vi gjør som vi ikke burde gjort ??

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis utlån av lydbøker og punktbøker. Alle har rett til å lese!

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK Super TV - Sånn er jeg, og sånn er det

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk serie hvor vi får et innblikk i hverdagen til barn som har en ekstra utfordring å leve med. Are kan han ikke lese og skrive, selv om han er 9 år og går i fjerde klasse. Det er fordi han har dysleksi. Men Are gir seg ikke.

# data[].attributes.headline
Grensesnittet for installasjon, og kravet til ytelse på elevens private PC

# data[].attributes.subject
Grensesnittet for installasjon, og kravet til ytelse på elevens private PC

# data[].attributes.body
For lesesvake med rett på hjelpemidler, må det opplyses tydelig om kravspesifikasjoner på PC, samt være enkelt å velge pakke for nedlasting. Hittil har flere gitt opp.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det går an å avdekke risiko for språkvansker allerede før barna begynner på skolen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Like all mind maps, FreeMind gives you the flexibility to organize thoughts on a page as they connect to each other and to the larger picture. After all, not

# data[].attributes.headline
Office 2016 på elevnetttet og hjemme i bergensskolen:

# data[].attributes.subject
Office 2016 på elevnetttet og hjemme i bergensskolen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsoft Office | Produktivitetsverktøy for Home og Office

# data[].attributes.attachment_link.description
Office gir deg verktøyene du trenger for å få jobben gjort, både på skrivebordet, nettet, på Mac og PC. Se produktinformasjonen eller logg deg på Office 365.

# data[].attributes.attachment_link.description
De mest opplagte hjelpemidlene for elever med lese- og skrivevansker er skriveprogrammer og talesyntese, lydbøker eller digitale lærebøker. Utviklingen på talegjenkjenning, det vil si programmer som gjør tale til tekst, er også i anmarsj. Slike programmer vil kanskje revolusjonere hverdagen for de med store skrivevansker når de skal ta fatt på store skriveoppgaver i videregående skole eller bacheloroppgaver i høyere utdanning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professor Turid Helland mener dyslektikere må få hjelp tidligere.
Foto: Walter N. Wehus / UiB

Dysleksi
Ekspandér faktaboks

Dysleksi er arvelige, medfødte lese- og skrivevansker.

Rundt 5 prosent av oss har dysleksi, men langt flere har lese- og skrivevansker av årsaker som ligger i barnets miljø.

Dysleksi har ingen sammenheng med evner.

Dyslektikere har typisk problemer med å stave ordene riktig, lese høyt og lese fort. Det er oftere lettere å forstå en tekst som blir lest høyt enn en tekst man leser selv.

Man kan ha vansker med både lesing og skriving, eller bare med en av delene.

Tegn på dysleksi er tydelige allerede før barna har lært å lese og skrive.
Ved hjelp av et enkelt spørreskjema til foreldre og førskolelærere, kan man avdekke risiko allerede i barnehagen, viser en ny studie fra Universitetet i Bergen.
- Av et utvalg på 105 barn fra hele Vestlandet, har vi fulgt en risikogruppe og en kontrollgruppe fra de var 5 til 12 år, forteller hovedforfatter av studien Turid Helland til NRK.no. - De som viste seg å ha dysleksi som 12-åringer, var i all hovedsak blant de vi plasserte i risikogruppa som 5-åringer, slår hun fast.

Viktig å begynne tidlig

Helland mener det gjør stor forskjell for dyslektiske barn at de får oppfølging allerede fra skolestart.
- Vi ga risikogruppa spesifikk trening fra førskolen til de begynte i 2. klasse, lenge før de fikk noen diagnose. I tester skåret gruppa relativt bra helt til 2.-3. klasse, før vi begynte å se større forskjeller, forteller hun.
Det er automatiseringen av lesingen som er spesielt vanskelig for dyslektikere. Men tidlig trening og stimulering av de riktige nettverkene i hjernen kan redusere problemene.
- Med tidlig innsats slipper vi en del skoletapere og atferdsproblemer som følge av dårlig selvfølelse og mestring, mener Helland.
Flere tegn å se etter

Umiddelbart virker det vanskelig å avdekke dysleksi uten at barnet har begynt på skolen. Men summen av flere tegn hos barnet kan ifølge studien gi et godt varsel.
- Typiske tegn er at det er flere i familien som har dysleksi og at barnet er seint eller avvikende i språkutviklingen. Da snakker vi ikke om talefeil, som ofte er enkle å rette på, men om språkforståelse, understreker Helland.
- Dessuten ser vi på generell helse, syn og hørsel, motorisk utvikling og aktivitet. Og vi spør om det er noe ved barnet som de har lurt på om de bør melde fra om, forteller hun videre.

Det er summen av flere faktorer som plasserer barnet i risikogruppen. Og selv da trenger ikke barnet utvikle dysleksi. Men poenget er å fange opp de som har høyere risiko for å få det.

- Venter for lenge

Turid Helland er bekymret for at mange norske barn først får avdekket dysleksi etter flere år i skolesystemet.
- I Finland bruker de mye ressurser på ekstraundervisning de første årene, og der synker behovet fram mot ungdomsskolen. I Norge er det motsatt. Vi setter inn lite ressurser tidlig, og behovet blir bare større og større jo eldre de blir, kommenterer hun.
Hun presiserer at det er stor forskjell mellom skoler, kommuner og lærere.
- Men vi venter og ser i altfor stor grad, og det går ikke så bra. Jeg håper skjemaet vårt etter hvert kan brukes aktivt til å komme tidlig inn og gjøre en forskjell for de barna som kommer til å slite på skolen, sier hun.
Studien er publisert i tidsskriftet Dyslexia.

.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekspandér faktaboks Dysleksi er arvelige, medfødte lese- og skrivevansker. Rundt 5 prosent av oss har dysleksi, men langt flere har lese- og skrivevansker av årsaker som ligger i barnets miljø. Dysleksi har ingen sammenheng med evner. Dyslektikere har typisk problemer med å stave ordene riktig, lese høyt og lese fort.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erling Kagge ble fanget opp tidlig. Han strevde med å uttale ord riktig og gikk jevnlig til en flink logoped, forteller han til NRK.
Han har ikke latt dysleksien stanse seg. Kagge har studert juss og startet eget forlag.
- Jeg var blant de heldige. Selv om jeg hadde problemer med både å snakke, skrive og lese, fikk jeg hjelp. Logopeden lærte meg å uttale kj- og skj-lydene forskjellig, og jeg fikk støtte, sier han.

I dag møtte han og elever med lese- og skrivevansker sammen med lærere, rektorer, forskere og andre, statsminister Erna Solberg, kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen og arbeids- og sosialminister Robert Eriksson til et møte om lese- og skrivevansker.

- Kan være positivt

Den suksessrike forleggeren sier at han overhodet ikke vil romantisere utfordringene han har hatt.
- Men for mange ordblinde har det slått positivt ut over tid. Det har for eksempel vist seg at ordblinde er overrepresentert blant gründere. - Du sier "ordblinde"?
- Ja, jeg lærte ikke å si dyslektiker før jeg var over 20 år gammel, jeg, ler han.

Kagge tror at lese- og skrivevanskene hans har gjort at han har lært seg å tenke og jobbe på en annen måte.
- Når man ikke lærer som andre, må man ha disiplin. Man får opprørstrang når man ikke forstår, man blir forbanna. Man blir usikker. Dette er egenskaper som kan være uheldig, men det kan også medføre gode resultater. Som gründer kommer alle meget godt med, sier Kagge. (Artikkelen fortsetter under videoen)

GRUNN TIL OPTIMISME: Både forlegger Erling Kagge og forfatter Anna Fiske har dysleksi. Under møtet med skoleelever og statsministeren ville de begge fokusere på at alt er mulig, selv om man har lese- og skrivevansker.
Foto: Marit Kolberg / NRK

Tilpassede bøker

Forfatter og illustratør Anna Fiske deltok også under dagens møte. Hun slet med lese- og skrivevansker i oppveksten og kjenner seg igjen i kamplysten Erling Kagge beskriver.

- Jeg tror nok mine foreldre var redde for at jeg var litt dum. Men de skjønte at det ikke handlet om det, men dysleksi. Men det å streve med å lese og skrive gjorde at jeg ble forbannet. Det å lese og skrive var noe jeg ville. Jeg hadde lyst til å fortelle historier, og om jeg stavet litt feil, hva gjør vel det? Det er ikke farlig, sier Fiske.

INVITERTE TIL MØTE: Statsminister Erna Solberg hadde invitert barn og unge for å snakke om lese- og skrivevansker.
Foto: Marti Kolberg / NRK

Som forfatter har hun skrevet flere bøker som passer for personer med lese- og skrivevansker. Flere av historiene består av tegninger og tekst.

Fiske har også reist rundt på skoler for å promotere leselyst, også hos dem som strever litt mer med lesingen.
- Jeg pleier å fortelle om min dysleksi, og at jeg lærte meg å lese ved hjelp av tegneserier. Og så sier jeg "Tenk at jeg ble forfatter, jeg som har dysleksi", og da ser jeg det lyser opp i ansiktene til flere barn. En gang var det også en gutt som reiste seg og sa "jeg har også dysleksi", med stolthet i stemmen. Da fortalte læreren meg etterpå at hun aldri hadde hørt ham si det med sånn stolthet før. Det var gledelig, sier Fiske.
- Fortsatt skam

Hun mener det fremdeles er mye skam forbundet med dysleksi, men vil gjøre det hun kan for å bidra til å fjerne denne.

- Dette er ikke noe man skal skamme seg over. Det er viktig at det iverksettes tiltak mot at dysleksi skal føles som skam. Man strever kanskje, men det trenger ikke holde en tilbake fra drømmene sine, sier Fiske.
Forfatteren mener skolebibliotekene er svært viktige i arbeidet for å vekke leselysten hos dem som har lese- og skrivevansker.
- Skolebibliotekaren kan komme til en elev og spørre hva de vil lese om og finne bøker som passer. Det er en nysgjerrighet som må vekkes, som alle har. Det å lese og skrive åpner en helt egen verden, sier hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Erling Kagge ble fanget opp tidlig. Han strevde med å uttale ord riktig og gikk jevnlig til en flink logoped, forteller han til NRK. Han har ikke latt dysleksien stanse seg. Kagge har studert juss og startet eget forlag. - Jeg var blant de heldige.

# data[].attributes.attachment_link.title
I AM DYSLEXIC - Short Student Animated Film - TRAILER

# data[].attributes.attachment_link.description
I AM DYSLEXIC - Short Student Animated Film - TRAILER We are putting it into festivals at the moment so keep an eye out for news about that! ;) A young dyslexic child falls into a world made entirely out of books. Alone in the environment his is forced to climb a mountain representing the education system.

# data[].attributes.body
Hvordan fatte matte

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Matte skjønte jeg ingenting av. Da jeg gikk på skolen var det niårig skole, men jeg måtte gå ti, forteller Elin Natås, en av forfatterne bak boken "Hvordan fatte matte".
Målet med boka er ifølge Natås og medforfatteren å stikke hull på myten om at pugging er måten å bli god i matte på. De vil lære voksne å lære bort matte.

Førsteopplaget ble utsolgt etter kun fem dager, og allerede den første uka nådde den toppen av salgslistene for generell litteratur.

Lærte matte som 36-åring

Boka hvordan fatte matte har gått til topps på salgslistene.
Foto: JON-FREDRIK KLAUSEN / NRK

Men det var aldri gitt at Natås skulle lære bort matte på denne måten. Hun var 36 år før hun knakk mattekoden.

Det skjedde mens hun skulle hjelpe sin dyslektiske sønnen med leksene.
- Jeg skjønte at han gjorde akkurat de samme feilene som meg. Jeg tok kontakt med en professor, og han hjalp oss i fem år, forteller hun.
Hos professoren måtte Natås starte med pensum fra første- og andreklasse. Hun tok det steg for steg, og har tatt eksamen fra både videregående skole og høgskoler.

Nå er hun spesialpedagog.

Medforfatter er Mensa-medlem

Kontrasten mellom Natås og medforfatter Anne Lene Johnsen, kunne knapt vært større. Johnsen har alltid hatt lett for å forstå matte, og er dessuten Mensa-medlem.

Hun mener forklaringen på at hun elsket matte allerede som barn, var at hun hadde "grunnmuren" på plass.

- Når Elin og jeg er ute og holder kurs sammen, så pleier vi å si at jeg lærte å lese, skrive og regne da jeg var mellom tre og seks, mens hun lærte det da hun var 36. Det er denne grunnmuren som må på plass, sier hun.

Bygger grunnmur

Forfatterne mener det ikke er barnas skyld at de ikke forstår matten, og i boka har de mange tips for å få barn til å oppleve mestring.

- Hvis du som forelder kan matte og skal hjelpe barn som sliter med å forstå, så kan det bli kjempevanskelig. For man tenker at hvis barna ikke skjønner brøk, så må man forklare brøk. Men det hjelper ikke å forklare mange ganger, eller si det høyere, for det blir frustrerende både for barnet og de voksne, sier Johnsen.

I stedet er metodikken å lære bort steg for steg, og bruker eksempelet fra å lære bort klokka.

- Først begynner jeg med å spørre barna om hvorfor vi trenger klokka. Så tar jeg frem en globus og snakker om dag og natt. Hvorfor det er mørkt og hvorfor det er lyst, forteller hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Matte skjønte jeg ingenting av. Da jeg gikk på skolen var det niårig skole, men jeg måtte gå ti, forteller Elin Natås, en av forfatterne bak boken "Hvordan fatte matte". Målet med boka er ifølge Natås og medforfatteren å stikke hull på myten om at pugging er måten å bli god i matte på.

# data[].attributes.body
Flott at dere er enige i at man også kan søke etter andre retteprogrammer for elever som har behov for det og som kan søke slikt via NAV. Ønsker litt tid til dette da NAV ikke er helt enig med dere og mener at dere har lagt retningslinjene for hva elever kan søke etter via NAV.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er først og fremst en håndbok om dysleksi for barn og unge. Boka passer både godt for de som har diagnosen selv og for medelever, venner, søsken og annen familie.

Boka er også fin for lærere, assistenter og andre fagpersoner som raskt vil sette seg inn i det viktigste rundt dysleksidiagnosen.

Dette er en tilrettelagt bok med enkel tekst. Den har også rikelig med sitater fra unge med dysleksi, som forteller om hvordan de har det i hverdagen. En animatør forteller også om livet med denne diagnosen, med bilder. Han heter Mads Johan Øgaard.

ISBN: 978-82-93245-06-3.

På lager

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er først og fremst en håndbok om dysleksi for barn og unge. Boka passer både godt for de som har diagnosen selv og for medelever, venner, søsken og annen familie. Boka er også fin for lærere, assistenter og andre fagpersoner som raskt vil sette seg inn i det viktigste rundt dysleksidiagnosen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere lærere på 1.- 4. trinn

Pressemelding | | Kunnskapsdepartementet

- I 2017 får kommunene mer penger til å ansette flere lærere på 1. til 4. trinn. Vi styrker innsatsen for de yngste elevene, sier kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Nå kan du se hvor mye penger din kommune får.

Det er helt sentralt å fange opp de som sliter tidlig, og flere lærere på 1. - 4. trinn er et viktig tiltak for å få dette til. Foto: Colourbox

I budsjettforliket for 2017 ble samarbeidspartiene KrF, Venstre, FrP og Høyre enige om å bevilge 1,3 mrd. kroner til flere lærere på 1.-4. trinn. Det er 460 mill. kroner mer enn i fjor.

-Vi vet at tidlig innsats har svært stor betydning for hva elevene lærer og hvordan de utvikler seg. Når vi nå øker bevilgningen til tidlig innsats vil kommunene være i enda bedre stand til å følge opp elevene, sier kunnskapsministeren.

Nå er midlene fordelt etter grunnskolenøkkelen i inntektssystemet til kommunene. Kommunene skal hvert år bekrefte til Utdannings-direktoratet at tilskuddsmidlene er brukt til lærere på 1.-4. trinn. Kommuner som ikke bekrefter at midlene er brukt som de skal, vil ikke få tildelt midler påfølgende år.

− Vi forventer at kommunene bruker disse pengene på lærere. Men dersom det tar litt tid å ansette lærere, har kommunene også mulighet til å bruke deler av midlene til flere assistenter i mellomtiden, sier Røe Isaksen.

Inntil 268 millioner kroner kan brukes på slike midlertidige tiltak. Totalt 1,2 milliarder er fordelt til kommunene, mens rundt 100 mill. kroner knytter seg til stillinger som inngår i forskningsprogrammet LÆREEFFEKT.

- Vi ønsker å få mer kunnskap om hvilken effekt det har å ha flere lærere, og derfor bruker vi deler av midlene for å forske på nettopp dette, forklarer Røe Isaksen.

Han har tidligere varslet at tidlig innsats er en viktig satsing for regjeringen.

- Det viktigste målet for regjeringens skolepolitikk er at elevene skal lære mer. I dag går altfor mange elever ut av ungdomsskolen uten å kunne regne og lese godt nok. De klarer ikke å ta inn forspranget til klassekameratene, og ekstra ressurser blir ofte satt inn altfor seint. Det er helt sentralt å fange opp de som sliter tidlig, og flere lærere på 1. - 4. trinn er et viktig tiltak for å få dette til, sier kunnskapsministeren.

Se hvor mye penger hver enkelt kommune får (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere lærere på 1.- 4. trinn Pressemelding | | Kunnskapsdepartementet - I 2017 får kommunene mer penger til å ansette flere lærere på 1. til 4. trinn. Vi styrker innsatsen for de yngste elevene, sier kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Nå kan du se hvor mye penger din kommune får.

# data[].attributes.headline
CD-ord som skrivestøtte for dyslektikere.

# data[].attributes.subject
CD-ord som skrivestøtte for dyslektikere.

# data[].attributes.body
CD-ord er kun et prediksjonsprogram og ikke et stavekontrollprogram. Elever med dysleksi har behov for begge deler. De skriver gjerne teksten først og ønsker så å gå tilbake for å rette. De har ikke tid å vente på cd-ord, og det er forvirrende når cd-ord begynner med forslag til neste ord når man trykker mellomromstasten i stedet for å stavekontrollere ordet når man trykker mellomromstasten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Animasjonsfilmen "I Am Dyslexic" har i vinter gått sin seiersgang på filmfestivaler verden over. Det er Mads Johan Øgaard fra Drammen som står bak suksessen.

# data[].attributes.headline
Kunnskapsdep. om tidlig innsats  og om nytt utvalg

# data[].attributes.subject
Kunnskapsdep. om tidlig innsats  og om nytt utvalg

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsdepartementet (KD) har ansvar for barnehager, grunnskole, kulturskole, videregående opplæring, fagskoleutdanning, høyere utdanning, voksnes læring og kompetansepolitikk. Departementet har også ansvar for forskning og integrering.

# data[].attributes.attachment_link.description
Daniel er en cirka 50 000 elever i Norge som får spesialundervisning. Hør hans sterke opplevelse med skolen. Les hele rapporten her: http://barneombudet.no/for-voksne/vare-publikasjoner/uten-mal-og-mening/

# data[].attributes.body
ikke tatt hensyn til sammenstte ord i prediksjonen

# data[].attributes.body
opplever å måtte bruke den i tillegg, men tar ikke hensyn til særskrivingen (dysleksi)

# data[].attributes.body
f.eks. ordet skjegg
(greit med ordlister når det blir fagtekster, men flott om "vanlige" ord kommer opp)

# data[].attributes.body
bruker mest bærbare maskiner på skolen

# data[].attributes.body
prøver som i veiledningen beskrevet med "sjole", må skrive hele ordet før jeg får det opp i prediksjonen. Selv om jeg forandrer på innstillingene "Antall tegn før forslag vises"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I sin landsmøtetale på Gardermoen torsdag foreslår Høyres partileder Erna Solberg at alle skoler skal ha en kodeknekker i lærerstaben.

- For å henge med er det helt nødvendig å ha en i staben som kan knekke kodene i blant annet lesing og matematikk. Elever som blir hengende etter, skal tidlig få ekstra hjelp til å ta igjen klassen, sier Solberg (H).

Satser på yrkesfag

Solberg mener tiltaket kan hindre at ungdom faller ut av videregående skole.

- Det vil gi mindre frafall i videregående opplæring og mindre utenforskap, sier hun.

Statsministeren mener at lærere som fordyper seg ekstra i begynneropplæring, kommer til å bli spesialister i å få elevene til å knekke kodene de møter i forskjellige fag.

Partilederen benyttet også anledningen til å understreke viktigheten av flere lærerplasser og lærersatsing på yrkesfag.

- Det må stilles krav til lærlinger i offentlige anbud og økt lærlingtilskudd, sa Solberg.

Fraværsgrense

Tre av ti ungdommer fullfører ikke videregående skole. Innen yrkesfag er tallet fire av ti, viser tall fra SSB. Regjeringen har allerede innført flere tiltak for å hindre at ungdom faller fra videregående skole, blant annet en fraværsgrense i videregående skole på 10 prosent, med mulighet for å utvise skjønn opp til 15 prosent.

# data[].attributes.attachment_link.description
I sin landsmøtetale på Gardermoen torsdag foreslår Høyres partileder Erna Solberg at alle skoler skal ha en kodeknekker i lærerstaben. - For å henge med er det helt nødvendig å ha en i staben som kan knekke kodene i blant annet lesing og matematikk.

# data[].attributes.body
2016 - 2024

# data[].attributes.attachment_link.description
CD-ord har både mann- og kvinnestemme på bokmål og mannsstemme på nynorsk og du kan velge hastighet og volum. Du har mulighet til å kontrollere egen tekst ved at CD-ord leser opp teksten som er skrevet. I forslagsvinduet leses ordene når du beveger musepekeren over dem.