# data[].attributes.attachment_link.title
Палеонтологичен музей Асеновград

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Georgi Nedyalkov on 2016-06-21.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Динотериум, хиена от вида Adcrocuta eximia, мамути, жирафи и носорози - това са само част от животните, които са обитавали земите на България преди няколко милиона години. Цели скелети на изчезнали видове могат да се видят само в Палеонтологичния музей в Асеновград.

Там са изложени уникални останки на маймуни, хиени и тигри, открити при различни разкопки в страната. Голяма част от фосилите животните, живелите преди милиони години по нашите земи, е открил палеонтологът и уредник на асеновградския музей Димитър Ковачев.

Неговата голяма болка е, че сградата на музея се намира на върха на хълм в покрайнините на Асеновград и сега той се бори музеят да бъде преместен в центъра на града, за да може да бъде посещаван от повече туристи.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
палеонтологичен музей в асеновград

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
димитър ковачев

# data[].attributes.attachment_link.title
Динотериум, хиена и мамути в Асеновград | Dnes.bg

# data[].attributes.attachment_link.description
Динотериум, хиена от вида Adcrocuta eximia, мамути, жирафи и носорози - това са само част от животните, които са обитавали земите на България преди няколко милиона години. Цели скелети на изчезнали видове могат да се видят само в Палеонтологичния музей в Асеновград. Там са изложени уникални останки на маймуни, хиени и тигри, открити при различни разкопки в страната.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
природонаучен

# data[].attributes.attachment_link.title
Национален природонаучен музей, София | Палеонтологичен музей в Асеновград

# data[].attributes.attachment_link.description
Национален природонаучен музей, София - Палеонтологичният музей в Асеновград е създаден на основата на сбирката от фосили, събирана в продължение на три десетилетия от учителя по биология Димитър Ковачев с помощта на ученици от местната гимназия

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Без Димитър Ковачев Палеонтологичен музей в Асеновград нямаше да има, твърдят запознати с историята на създаването му. И наистина в основата на сегашната внушителна сбирка стоят събираните в продължение на десетилетия останки от изкопаеми от дългогодишния учител по биология в асеновградската гимназия Димитър Ковачев, обогатявана и сега от него като уредник и директор на музея.

Най-атрактивен в експозицията е древният динотериум, който извисява почти 4,5-метровия си скелет на първия етаж в сградата на Баделема. Как го е открил преди 44 години, разказва Димитър Ковачев:

„Бях прочел дисертацията на Иван Вапцаров за геоложкия строеж по поречието на река Марица. В нея се споменаваше, че около село Езерово, Първомайско, е намерен някога зъб от мастодонт. И тъй като тези видове отдавна ме интересуваха, предприех двудневно издирване в този район. Срещнах се с кмета на селото и с директора на местното училище. Оказа се, че те не знаят нищо за подобни находки. Тогава помолих директора да ми намери придружител, някой ученик, който би могъл по най-краткия път да ме заведе до разкрития на пясъчни пластове в района. Той беше любезен да стори това, но детето ме заведе в коритото на река Колну дере при съвременни пясъци. Знаех, че там нищо не можеше да се очаква. За щастие, на няколкостотин метра от нас, по един склон се виждаше разкрит хубав профил от терциерни пясъчници, които ме заинтригуваха. Отидохме там и в основата им намерихме паднало парче от бивник на мастодонт. Логично беше да предположа, че по-нагоре има по-цялостна находка. И действително, на височина около два метра забелязахме малка част от някаква кост. Започнахме да копаем пясъчника и пред нас все повече и повече се разкриваше невероятно голяма плоска кост. След малко в долния й край блеснаха няколко зъба. Вече нямаше съмнение, че се касае за огромен животински череп.

След няколкочасова работа разкрихме долната челюст. Тя имаше специфична извивка назад, каквато нито един друг вид животно не притежава. Нямаше вече място за никакво колебание: бяхме попаднали на динотериум.

По това време аз бях твърде неопитен палеонтолог, а находката беше от изключително значение. В България такава не беше откривана, а в света това ставаше за трети път. Страхувах се да не повредим нещо при изважданетко й. Още повече че такова нещо се е случвало неведнъж и на най-големите специалисти. През по-миналото столетие, например, в САЩ са намерени 12 скелета един върху друг, но от тях не са могли да извадят нищо. Можех ли да рискувам? И сега мисля, че постъпих правилно, като се обадих по телефона в БАН на ст.н.с. Иван Николов, единственият по онова време в страната ни специалист по проблемите на изкопаемите гръбначни животни. Той дойде веднага и заедно продължихме разкриването и изваждането на скелета. Работихме цял месец, но удоволетворението ни бе върховно: оказа се, че нашата находка е най-пълната от всички експонати в световната практика. След Букурещ и Ню Йорк и София щеше да има скелет от тези животни. Находката наистина беше уникална. След 7-8 години обработване тя беше изправена на краката си в ротондата на СУ „Климент Охридски" и днес представлява гордост за българската палеонтология.

Когато се разбра, че останките, които в следващите години разкрихме в Пиринска Македония, са изключително интересни и ценни за науката и се реши за създаването на Палеонтологичен музей в Асеновград, ние предложихме в БАН да ни се направи копие на динотерия. Молбата ни беше приета, тъй като той беше наше откритие, от нашия район и трябваше да е в местния музей."

Не по-малко интересни и с голяма научна стойност в палеонтологичната сбирка са и стотиците черепи и черепни фрагменти на трипръсти коне, антилопи и газели, единственият в света запазен цялостен скелет на леопардоподобния метаилурус, целите черепи на мечката индарктос и на саблезъбия тигър махайродус, черепите и скелетите на маймуната мезопитекус и др. Масовите находки представят фауна, близка по своя облик на днешната фауна от африканската савана. Те дават възможност за очертаване на пътищата на развитието на природната обстановка у нас и в Европа преди повече от 7 милиона години.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
димитър ковачев

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
палеонтологичен музей

# data[].attributes.attachment_link.title
Исполинът от Езерово и древният животински свят

# data[].attributes.attachment_link.description
Без Димитър Ковачев Палеонтологичен музей в Асеновград нямаше да има, твърдят запознати с историята на създаването му. И наистина в основата на сегашната внушителна сбирка стоят събираните в продължение на десетилетия останки от изкопаеми от дългогодишния учител по биология в асеновградската гимназия Димитър Ковачев, обогатявана и сега от него като уредник и директор на музея.