# data[].attributes.headline
הודיה מדליון

# data[].attributes.subject
הודיה מדליון

# data[].attributes.body
ילד צריך מבוגר אחד שמאמין בו.
ברגע שמראים לילד כל הזמן את תכונותיו הטובות והחוזקות שלו , הוא גדל להיות אותם...
ילד שמאמינים בו. יאמין בעצמו יוכל לפתח אמון גם באחרים.

# data[].attributes.body
המאמר כ"כ חשוב ,מרתק  ומחזק את דרך החינוך שלנו .
הרעיון לבסס את חוזקות התלמידים
ולעסוק "בבריאות " שעשויים לקדם באופן משמעותי את התלמידים המאתגרים .
ההבנה שהיבטים שונים עשויים להיות מועילים גם לכלל הכיתה ולאו דווקא  עבור תלמיד ספציפי
כך נמנעים מתיוג תלמיד וכל הכיתה נתרמת .
וכן ביסוס החוזקות וגילוי הכח של התלמידים חשוב מאד ללמידה מיטבית וניהולית .
תלמיד ידע לנהל את עצמו בהתאם לחוזקותיו.

# data[].attributes.body
תחושת קוהרנטיות כמושג מרכזי היא מושג בגישה הסלוטוגנית ועל פי אנטנובסקי היא המסבירה את התנועה לכיוון הבריאות. תחושת קוהרנטיות היא תפיסה כללית של העולם, כמשמעותי, כמובן וכבר ניהול. תחושת הקוהרנטיות מייצגת את המוטיבציות ואת המשאבים הפנימיים והחיצוניים של אדם להתמודד עם לחצים במהלך חייו, והיא גורם חשוב באופן שבו יתפוס אדם ויפרש מצבים שונים במהלך החיים. תחושת הקוהרנטיות מתפתחת בעקבות ניסיונו האישי של הפרט והיא ממשיכה להתפתח לכל אורך חייו.  תחושת הקוהרנטיות יכולה להתפתח לאורך החיים כאשר חוויות חיים התורמות להתפתחות של תחושת קוהרנטיות הן • עקביות הסביבה מאופיינת בסדר ובמבנה, במסרים וערכים ברורים - מערכת שעות ברורה, סדר ברור בכיתה, תקנון ברור בבית הספר, הכנת התלמידים לקראת שינוי ועוד. • איזון עומס רגשי הסביבה מאופיינת בהתאמת הדרישות למשאבים של האדם, תוך התחשבות בצרכיו ברגע נתון. • שותפות בקבלת החלטות הפרט נוטל חלק משמעותי בהחלטות הקבוצה החברתית שהוא שייך לה. • קרבה רגשית קרבה לאדם משמעותי בחיים.

# data[].attributes.body
ראשית, ניהנתי מאוד מקריאת המאמר. הוא ממש עושה סווי'ץ בכיוון המחשבה.
מלראות את נקודות התורפה , להעמיק בהן, "לטבוע" בהן ובדרך כלל להישאר בתיסכול אינוספי לראיית החוזקות, החוסן, הבריאות הנפשית, העוגנים. העיצוב האוניברסאלי פועל לא רק בפן הפדגוגי אלא גם מתמקד בפן הרגשי של התלמידים. מתן מענה לכלל תלמידי הכיתה עונה גם על הצורך של הפרט ורבים אחרים נתרמים "על הדרך" או יתרמו בעתיד. כך בעצם הפרט אינו מתוייג והטיפול הוא גלובלי. התמקדות של המורה במוקדי החוזק, הבריאות והחוסן בעצם יחזקו אצל התלמידים בסיכון את הביטחון העצמי ויגרמו להם להשתפר גם בהיבטים נוספים.

# data[].attributes.headline
מרינה יורובסקי

# data[].attributes.subject
מרינה יורובסקי

# data[].attributes.body
לבית הספר יש תפקיד חשוב בתור מקדם של יכולת התמודדות של התלמידים עם אתגרים שונים.
חשוב לצייד את כל התלמידים בכלים להתמודדות כי אי אפשר לדעת מי ומתי יזדקק להם. אנחנו בתור מורים צריכים לתת לילד תחושת מסוגלות והצלחה כדי שיהיה לו לאן לשאוף.

# data[].attributes.headline
טל גלפנד מצליח

# data[].attributes.subject
טל גלפנד מצליח

# data[].attributes.body
למורה תפקיד משמעותי, לראות מקרוב את תלמידיו, להתחקות אחר חוזקותיהם וכישרונותיהם הטבעיים, כדי לאפשר להם להתנסות בהצלחות ולתת להם משוב חיובי ובונה שיעצים את תחושת מסוגלותם העצמית, ובמקביל, לעצב סביבת עבודה נעימה ונינוחה, שתתרום, ככל שניתן, לרווחה הפיזית והנפשית של כלל תלמידי הכיתה.

# data[].attributes.body
מאוד התחברתי לגישה הסלוטוגנית שמתמקדת בחלק הבריא החסון והטוב ודרכו מוצאים את החוסן להרגשת עוצמה ובכל לצוף על המים בבעיות שעולות ולא יטבע בהן, הגישה מאוד חיובית ומועילה, בעיקר לתלמידים בסיכון כי מוצאים במה להתלות כגשר לטיפוס חיובי במקום לראות את הקושי והמשבר.

# data[].attributes.body
משום מה הפסקה שכתבתי נמחקה...
אכתוב משהו אחר...
ילד צריך מבוגר אחד שיראה אותו ויתחבר אליו. המורה בבית הספר יכול לעשות זאת וצריך...
דבר נוסף, המורה מהווה קשר מסייע לילד- מתווך אתהילד למקומות הטובים והחזקים שלו

# data[].attributes.body
תפקיד בית הספר הוא להפוך ב"ס לסביבה שהילד ירגיש בה בטוח ,ולהעמיק את ההשתייכות שלו לב"ס ,לעודד אותו ,לפתח איתו מוטיבציה,שיעזרו לו להקנות ערכים חברתיים ותרבותיים נכונים,

# data[].attributes.body
תפקיד בית הספר כמקדם את יכולת ההתמודדות של התלמידים בבית הספר ובחיים בכלל.
אדם או קבוצה המאופיינים בתחושת קוהרנטית חזקה, בעודם מול גורם לחץ, יהיו בעלי מוטיבציה להתמודד, יאמינו שהאתגר מובן ויאמינו שעומדים לרשותם משאבים להתמודדות.