# data[].attributes.body
1. Skulen identifiserer vg2 /vg3elevar med neg vurdering og lagar plan for kvalifisering saman med RLT.
2.Liste over dei som har teke opplæring i andre fylke og overvintra , vert laga sentraladm. Kopi av liste til RLT.
3. Melding til søkarar med og utan rett om at dei ikkje er kvalifiserte. Dei med rett  med henvising til RLT for oppfølging. RLT skal samordne med tilbod i vgs. med mål om å kvalifisere før neste søknadsfrist.

# data[].attributes.body
1. Juseringssaka inneheld vurdering av fag som må setjast i gang.
2. Vurdere av behov for fleire vg3 1.august.

# data[].attributes.body
1.Liste på fylkesnivå 1.april
Avklare utvalskriterie i listene.
2. Samordne lister frå skulane med fylkesnivå 1.mai
3. Kvalitetsikre søkarar som har registrert seg med avtale, sentraladm sender liste til skulane som kvalitetssikrar avtale med bedrift og melder attende til sentraladm
4. Lister som grunnlag for dialog med opplæringsknt, 1.juni.OML og RLT gjennomfører dialogen. Rlt ansvar for dei "overvintra"
5. SMS til søkarane om å søke

# data[].attributes.body
1.Fylkesdirektøren tydleggjere oppdraget til rektor. Ta i bruk læreplassrekneskapen. Oppdraget må avklare samarbeidspunkt med RLT og sentraladmin

2. Kursing læreplassrekneskapen
3.Årshjul for sektoren
4. plan for SMS til søkarar
5.Lage eige årshjul og plan for lærekandidatordningen

# data[].attributes.body
-  Gjere vurderingar med læreplassgaranti, det må bli eit positivt virkemiddel
- dialog om nye fagbehov - dialog med opplæringskontora
- NAV har kompetanse på arbeidsgjevarsida og mot hjelpemiddelsentralen, PPT
- NAV kompetanse på å førebu søkarane til intervju
- Informasjon om kva 1.mars betyr, søkaren må framleis ha kontakt med bedrifter.
Tydlege prosessar for kven gjer kva? til dømes
- oppfølgingsansvar av søker - skule. tydlege forventningar
- kartlegging vg3 i skule, inntak skular,, forventningar til korleis vg3 skal givast - målet er framleis at ungdommen skal ha læreplass
- tydlege rapporteringsprosessar - avhengig av å få inn informasjon  - tillit til statistikkan og rapportane
Jobbe førebyggande med ukvalifiserte og at skulane må få tilbake ukvalifiserte med beskjed om å kvalifisere

# data[].attributes.body
- Koordinering av praksis - Bergen  (ansvar må ligge på skulane, men F.dir må utvikle systemet) - ressurs (handlingsprogram)
Klare forventningar om kva skulane skal følge opp i formidlingsarbeidet
Etterspørr korleis skulane arbeider faget YFF- støtte dei til utvikling

# data[].attributes.body
- ung til ung formidling - Tidlegare elevar informerer om korleis dei skaffa seg læreplass
- Frukostmøte med næringa
- Arrangere yrkeskonkurranser
- YFF - profesjonalisering (læreplassrekneskapet)
- Vurdere bruken av alternativ YFF
- Mobilitet - korleis førebu eleven på å vere mobil

# data[].attributes.body
- Velkomstbrev  med korleis skulen legg rette for det 4 årige opplæringsløpet - fråvær
- Informasjon om full opplæring i bedrift/alternative opplæringsløp

# data[].attributes.headline
Tiltak 11 Formidlingsplan Struktur - Oppfølging og formidlingsarbeid i skulen

# data[].attributes.subject
Tiltak 11 Formidlingsplan Struktur - Oppfølging og formidlingsarbeid i skulen

# data[].attributes.body
Formidlingsplan som vert implementert i skulen sitt ordinære årshjul, viser arbeidet skulen gjer med praktisk formidling til læreplass. Formidlingsplanen systematiserer arbeidet med elevane i grupper og arbeidet rundt individet.
Tidleg identifisering, kartlegging og oppfølging mot læreplass. Informasjon om eleven i LPR frå Vg1, gjev skulen i Vg2 verdifull informasjon til vidare arbeid. Skulen må på Vg2 ha overiskt medio novembe rpå kven som kjem til å slite med å få seg læreplass. Skulen må då lage ein oppfølgingsplan for den enkelte elev.

Formidlingsplan diskuteres med RLT på høsten og på våren.

# data[].attributes.body
Bedrifter skal få en løsning i Vigo Bedrift der en har mulighet til å melde inn behov om fagkompetanse og lærlinger (spes ift 1+3)

# data[].attributes.body
Skolen sikrer at alle elever har søkt i Vigo, eller kommer seg over i lære etter Vg1. Kontaktlærer har hovedansvar og kobler på rådgiver ved behov.

# data[].attributes.body
Alle elever skal få individuell rådgiving mht til karriere. Det gjøres i "halvtårssamtalen" og føres i læreplassregnskapet. Kontaktlærer har ansvaret og kobler på rådgiver ved behov.

# data[].attributes.headline
Tiltak 7 Oktober- status VG1 "fot i bakken"

# data[].attributes.subject
Tiltak 7 Oktober- status VG1 "fot i bakken"

# data[].attributes.body
Skolene vil med bakgrunn i erfaring fra karttegning i læreplassregnskapet og YFF gjøre opp status og vurdere tiltak som vil være forholdsmessig ift den utfordringen skolen står i mht å sannsynliggjøre læreplass for alle elever.

Mal for tiltaksrapport skal være felles. Arbeidet skal sammenfattes av rektor.

# data[].attributes.body
Skolen fører oversikt over YFF i Læreplassregnskapet. Som hovedregel skal alle elever ha utplassering i YFF i bedrift. Hver skole skal ha økonomisk nedtrekk ift elever som ikke har YFF i bedrift. På skolens hjemmesider skal skolen synligjøre brøk/tall på elever som har YFF i bedrift og får læreplass.

# data[].attributes.body
Alle yrkesfagsskoler skal ha tiltak i samarbeid med næringsliv som vil gjøre elevene bedre i stand til å gjøre gode valg / utplassering YFF og læreplass. I Vg1 må det være tiltak første halvår. Tiltakene omtales på skolens egne nettsider, med oversikt over samarbeidende lærebedrifter (føres i Vigo av skolen - Læreplassregnskapet). Aktivitetene rapporteres på ift oppdragsbrev.

# data[].attributes.headline
Tiltak 4 Læreplassregnskap / Oppstartssamtale / Kartleggingssamtale

# data[].attributes.subject
Tiltak 4 Læreplassregnskap / Oppstartssamtale / Kartleggingssamtale

# data[].attributes.body
Det skal brukes en felles mal for oppstartsamtale, etter felles rutine.  Et spørsmål i starten vil være om eleven har fått innfridd sitt første ønske. Motivasjon, ønsker, evner, muligheter.

Skolen starter føring i læreplassregnskap med resultat og mål fra kartleggninngssamtale

# data[].attributes.body
Det skal lages en  egen prosessbeskrivelse som ivaretar  0 + 4 og 1 + 3. Ordningene er i dag unødig kronglete, og denne skal gjøres mer smidig.

Vi vil gjøre ordningene mer kjent hos elever og rådgivere i ungdomsskolen og på våre skoler.

"søknadsprosessen" (det er ikke vanlig søknad her i Vigo) må kommuniseres tydelig på våre nettider og i rådgivningsmateriell for rådgivere.

Vi skal lage videoer som forklarer ordningene.

# data[].attributes.headline
Tiltak 1 Rådgivning før søknad og inntak

# data[].attributes.subject
Tiltak 1 Rådgivning før søknad og inntak

# data[].attributes.body
Rådgiving de får i ungdomskolen vil kunne gi konsekvenser for valg, og implisitt gjennomføring. VLFK vil utarbeide en "pakke" til bruk i ungdomsskolen der også kartlegging inngår. Videregående skoler vil i samarbeid med lærebedrifter og høyskoler ha egne opplegg for sine ungdomskoler der målgruppen er alle trinn i ungdomsskolen. (Arbeidslivets lokale og regionale behov skal klargjøres for elevene. Elevene må også bli utfordret ift til mobilitet.) Her skal det lages en felles rutine som understøtter systematisk arbeid.