# data[].attributes.body
Linnastumine ehk urbaniseerumine on linnade arvu ja suuruse kasv, linnaelanikkude osatähtsuse suurenemine maa rahvastikus ja linnalise eluviisi levimine.
Miks inimesed tulevad linnadesse?
Linnastumise tekke põhjused on eelkõige immigratsioon ja kõrge sündimus. Inimesed kolivad linnadesse paljudel erinevatel põhjustel, kuid enamasti siirdutakse linna paremate elu- ja töötingimuste otsingutele, aga ka sõjalistel ja poliitilistel põhjustel, näiteks näljahäda eest.

# data[].attributes.body
1. Video on suunatud avalikkusele probleemi teadvustamiseks.
2. Informeeritakse üldsust, et maapiirkondades on vaba tööjõudu ja seal võiks arendada ettevõtust.
3. Maapiirkondades on töötus suurem kui linnades
4. Videos tõstetakse esile seda, et töötus on suur probleem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kokku on Põlvamaal viimase aasta jooksul koondatud 318 inimest, millest umbes sadakond koondamist on seotud Põlva valla kooliharidusvõrgu ümberkorraldamisega, vahendas "Aktuaalne kaamera".

"See on raske töötajatele ja suur löök piirkonnale, et mis saab edasi, kas meil on tulemas uusi tööandjaid, sest ikkagi väga paljud inimesed soovivad ikkagi tööd kohapeal teha," rääkis töötukassa Põlvamaa osakonna teenusekonsultant Riina Raudsepp.

Võrreldes eelmise aasta juuli lõpuga on Põlvamaale aastaga lisandunud 104 töötut, mis töötukassa hinnangul polegi nii suur kasv. Ent väikese maakonna seisukohalt, kus aastaga on kadunud pea 200 töökohta, on muretsemiseks põhjust enam kui küll.

"Mina olen küll nagu Põlvamaa töökohtade pärast väga mures. Põlva asutustiheduse juures näiteks 150 töökohta meie maakonna keskuses on sama, mis 1500 töökohta Tartus näiteks. Kui me ei tee regionaalpoliitilisi otsuseid, mis aitaksid ettevõtjatel siin ellu jääda või siin oma investeeringuid teha, siis tegelikult minnakse sinna, kus on lihtsam ja inimesed teevad täpselt sama valiku," selgitas Põlvamaa maavanem Igor Taro.

Siiski paistab tunneli lõpus valgus. Juuni keskel Vastse-Kuuste lihatööstuse üles ostnud tulundusühistu Eesti Lihatööstus ei ole turule toomas mitte üksnes täiesti uue kaubamärgi all olevaid lihatooteid, vaid piirkonda ka uusi töökohti.

"Esimesed inimesed juba töötavad, neid ei ole, tõsi küll, palju, mõned üksikud ainult ja esimeses etapis me käivitame lihalõikuse, seal saab tööd umbes kuus inimest ja järgmises etapis 25, siis 40 ja ma arvan, et 2017 on see arv tunduvalt suurem. Kui me suudame selle tehase efektiivselt käima panna, siis selle töötajate arv on kuskil 60-100 vahel," lausus Eesti Seakasvatajate Liidu juhatuse liige urmas Laht.

Vastse-Kuuste positiivse lõpplahenduse kõrval on lootus, et veelgi paar Põlvamaal aasta jooksul tegevuse lõpetanud ettevõtet saavad uute omanike näol uue hingamise.

# data[].attributes.attachment_link.title
Põlvamaal on sel aastal jäänud töötuks hulgaliselt inimesi, lootused on pandud ettevõtete kosumisele

# data[].attributes.attachment_link.description
Kokku on Põlvamaal viimase aasta jooksul koondatud 318 inimest, millest umbes sadakond koondamist on seotud Põlva valla kooliharidusvõrgu ümberkorraldamisega, vahendas "Aktuaalne kaamera". "See on raske töötajatele ja suur löök piirkonnale, et mis saab edasi, kas meil on tulemas uusi tööandjaid, sest ikkagi väga paljud inimesed soovivad ikkagi tööd kohapeal teha," rääkis töötukassa Põlvamaa osakonna teenusekonsultant Riina Raudsepp.

# data[].attributes.body
1. Video on suunatud mootorsõidukite juhtidele.
2. Tipptundidel on mootorsõidukiga liiklemine raskendatud.
3. Kasutge ühistransporti või kondimootorit!
4. Linnastumine toob kaasa liikluse suurenemise.

# data[].attributes.body
1. Video on suunatud linnaelanikele.
2. Annab ülevaate Eesti linnade õhu kvaliteedist.
3. Õhk Eesti linnades on veel üsna heas olukorras.
4. Esile tõstetakse tänavakoristuse olulisust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keskkonnaministeeriumi välisõhu osakonna juhataja Heidi Koger rääkis "Terevisioonis", et õhuseire näitajate poolest on praegune kevadine Tallinna õhukvaliteet hull: juba pühapäeval ja esmaspäeval võetud analüüsid näitasid, et õhk on ületanud Euroopa Komisjoni poolt lubatud saaste piirnormi.

Õhusaaste koosneb väga erinevatest komponentidest. Üks neist on mootorsõidukitest fossiilsete kütuste põletamise tagajärjel tekkiv saaste. Teine on naast- ja lamellrehvide ning asfaldi kulumisel tekkiv tolm ja peenosakesed. Kolmas on olmeküte nii kaug- kui näiteks ahiküte. Neljandana tõi Koger välja pinnase, mis kuiva ilmaga tolmama hakkab.

Peenosakesed, mida me välisõhust sisse hingame, on väga väikesed. Koger tõi võrdluseks juuksekarva, mille läbimõõt on 50-100 μm, rannaliiva tera diameeter on umbes 90 μm, peenosakesed, mida keskkonnaministeeriumi seirejaam mõõdab, on 10 μm. See väikeosake jõuab kopsu. "Välja saame nuusata seda osakest, mida me ka silmaga näeme. Seda väikest mikroosakest me ei näe." Praegu tänaval nähtavad tolmu ja prahti saab siiski välja nuusata ja köhida.

Väikelinnades on üldist saastet küll vähem, kuid sealgi sõltub palju piirkonnast - ahiküttega piirkondades on peenosakesi õhus rohkem. Suurima saastega linnadest tõi Koger välja Tallinna kõrvale Tartu, aga ka Kohtla-Järve, kus peamist õhusaastet paiskavad välja suured tööstusettevõtted.

Euroopa Komisjon on inimeste tervise kaitseks kehtestanud piirväärtuse. Seda tohib küll ületada, kuid aastas kuni vaid 35 korral. Kui piirväärtust ületada enamatel kordadel, toob see kaasa rikkumismenetluse. Sel aastal on Eesti ületanud juba kaks korda. Eelnevate aastate praktika on näidanud, et siiski 35 ületamiskorrani asi ei lähe.

Ka selle nädala kõrge õhusaaste võib tõenäoliselt langeda eesootava vihma- või lörtsisajuga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tallinna õhukvaliteet on alla Euroopa Komisjoni poolt lubatud saastenormi

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskkonnaministeeriumi välisõhu osakonna juhataja Heidi Koger rääkis "Terevisioonis", et õhuseire näitajate poolest on praegune kevadine Tallinna õhukvaliteet hull: juba pühapäeval ja esmaspäeval võetud analüüsid näitasid, et õhk on ületanud Euroopa Komisjoni poolt lubatud saaste piirnormi. Õhusaaste koosneb väga erinevatest komponentidest. Üks neist on mootorsõidukitest fossiilsete kütuste põletamise tagajärjel tekkiv saaste.

# data[].attributes.body
1. Video on suunatud kogu maailmale informeerimaks tekkinud ohust inimeste tervisele.
2. Levib ohtlik viirus
3.Suure hulga inimeste elamine väikesel maa-alal ebasanitaarsetes tingimustes suurendab haigusete levimist.
4.esile tõstetakse ohtu inimete tervisele.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nädala jooksul on maailma terviseorganisatsiooni teatel kiirelt nakkavasse haigusesse jäänud 561 inimest, vahendas "Aktuaalne kaamera".

Tegu on katku ohtlikuma vormiga, mis ründab kopse ja võib inimese tappa 24 tunniga, kui ravi ei saa.

Punane Rist otsustas haiguse leviku peatamiseks saata saareriiki organisatsiooni esimese katkuravi keskuse.

Toimetaja: Aleksander Krjukov

# data[].attributes.attachment_link.description
Nädala jooksul on maailma terviseorganisatsiooni teatel kiirelt nakkavasse haigusesse jäänud 561 inimest, vahendas "Aktuaalne kaamera". Tegu on katku ohtlikuma vormiga, mis ründab kopse ja võib inimese tappa 24 tunniga, kui ravi ei saa. Punane Rist otsustas haiguse leviku peatamiseks saata saareriiki organisatsiooni esimese katkuravi keskuse. Toimetaja: Aleksander Krjukov

# data[].attributes.body
1. Video on suunatud kogu maailmale lootusega olukorda parandada.
2. Video toob esile kõik linnastumisega kaasnevad probleemid.
3. Paljud parema elu lootuses linna tulnud inimesed peavad hakkama saama ebainimlikes tingimustes.
4. Esile tõsteti laste olukorda slummides.