# data[].attributes.body
Po 2. svetovni vojni so se postopoma obnovile predvojne organizacije koroških Slovencev, ustanovile pa so se tudi nove. Mohorjeva družba je bila do leta 1949 edina kulturno-politična organizacija, ki je usmerila svoje dejavnosti na osnovi krščanskih načel. Bila je tudi edino politično predstavništvo med koroškimi Slovenci.
Družba danes izdaja tako knjige v slovenščini kakor v nemščini ter šolske knjige. Založba navezuje stike tudi z drugimi avstrijskimi založbami, izdaja dela avstrijskih pisateljev v slovenskem prevodu in dela slovenskih v nemškem.

Matteo Buri 3.B, Italija

# data[].attributes.body
Vindišarska teorija je teza avstrijskega zgodovinarja Martina Wutta objavljena leta 1927. Teorija pravi, da so Slovence že od davnih časov klicali Vendi, Vindi ali Veneti. Avstrijski Nemci so koroške Slovence imenovali Windisch. Izraz Slovenec pa so Nemci razumeli kot uvajanje separatizma in rušenje miru in enotnosti Avstrije. Trdili so, da Windischi niso Slovenci in da je njihov jezik mešanica slovanskega in nemškega jezika. Ta teorija se je najbolj razvila na Koroškem. Izraz Windisch je bil na Koroškem prepovedan leta 1946.

Giacomo Falcone 3.B, Italija

# data[].attributes.headline
Maja Haderlap, dvojezična avstrijsko koroška slovenska pesnica in pisateljica

# data[].attributes.subject
Maja Haderlap, dvojezična avstrijsko koroška slovenska pesnica in pisateljica

# data[].attributes.body
Maja Haderlap, ki obljavlja liriko, prozo, eseje in tudi prevode v slovenskih in nemških revijah, je predvsem zablestela z objavo romana Angel pozabljenja oz. Engel des Vergessens. V svojem romanu opisuje zelo nepogosto temo in sicer organizirani oboroženi odpor Koroških Slovencev proti nacizmu v Avstriji med 2. svetovno vojno. V njem govori tudi o preganjanju slovenske manjšine v času nacizma.
Maja Haderlap je za to delo leta 2011 prejela prestižno nagrado "Ingeborg Bachmann" na 35. festivalu nemške literature v Celovcu.
Jakob Kralj 3.B, Italija

# data[].attributes.body
Narodni svet koroških Slovencev (NSKS) zastopa politične, gospodarske in kulturne pravice ter interese koroških Slovencev na osnovi ustavnih in drugih pravnih norm za zaščito narodnih skupnosti. Je politično interesno zastopstvo, ki se zavzema za pravice narodne skupnosti na osnovi mednarodnih in meddržavnih pogodb, konvencij, načel o varstvu človekovih pravic. NSKS je bil ustanovljen 28. junija 1949 na osnovi krščanskih in demokratičnih načel.
Veronika De Luisa 3.B, Italija

# data[].attributes.headline
Zakaj so se koroški Slovenci po plebiscitu odločili za Avstrijo?

# data[].attributes.subject
Zakaj so se koroški Slovenci po plebiscitu odločili za Avstrijo?

# data[].attributes.body
Posledice koroškega plebiscita iz leta 1920, ko so se koroški Slovenci odločali o svoji narodni pripadnosti, so aktualne še danes.  Nemška stran trdi, da je bil izid neke vrste vključitev in približanje nemški kulturi. Slovenska stran ga opisuje kot pravo tragedijo. Sodobna razlaga, ki je verjetno še najbližja resnici, izpostavlja štiri glavne razloge in sicer: ekonomskega (pomembno trgovsko središče Celovec in Beljak), političnega (Avstrija je bila demokratična republika, SHS pa zaostala kraljevina), religijoznega (Avstrija je bila katoliška, SHS pa tudi muslimanska in pravoslavna) in zgodovinsko-domoljubnega (spomin na tisočletno pripadnost Koroški, pred tem pa tudi Karantaniji).

Alja Furlan 3.B, Italija

# data[].attributes.body
Na plebiscitu 10. oktobra 1920 so volilci morali odločati o svoji nacionalni pripadnosti. Tega sta se zavedali tako jugoslovanska kot avstrijska stran, zato sta svoji plebiscitni propagandi usmerili v zbujanje nacionalnosti in pripadnosti.
Eden izmed problemov, ki jih je izpostavljala jugoslovanska propaganda je bil odnos med staro Avstrijo in novo Jugoslavijo. Pogosto je bila ta razlika označena z barvami volilnih lističev (Avstrija - zeleni, Jugoslavija - beli). Bela barva je predstavljala mladost in nedolžnost Slovenije.
Avstrijska propaganda je poudarjala nedeljivost Koroške in ni temeljila na nacionalnosti kot jugoslovanska. Slovenstvo je predstavljala kot umetno tvorbo in Slovence v kraljevini SHS kot parazite. Letaki so bili natisnjeni bodisi v slovenščini kot v nemščini.
Elena Lo Cascio 3.B, Italija

# data[].attributes.headline
Dvojezična vzgoja in izobraževanja na avstrijskem Koroškem 

# data[].attributes.subject
Dvojezična vzgoja in izobraževanja na avstrijskem Koroškem 

# data[].attributes.body
Namen je ohranjanje in razvoj manjšinskega jezika, enakovredno sobivanje obeh kultur. V območju veljavnosti manjšinskega šolskega zakona za Koroško je avstrijska državna pogodba leta 1955 jasno določila območje na katerem se mora poučevati dvojezično, to območje zavzema 75 šol. Po končanem 4. razredu kjer se učenci vpišejo na gimnazijo ali srednjo šolo pouk slovenščine ni več obvezen in postane dodatni ali dodatni obvezni predmet. Izjema je le Zvezna gimnazija in zvezna realna gimnazija za Slovence v Celovcu, kjer je slovenščina učni jezik pri vseh predmetih. Šolanje po osmi stopnji lahko nadaljujejo na gimnazijskem programu ali pa na dvojezičnih Višjih šolah. Slovenski jezik se učijo tudi na mestih, ki niso označena za dvojezična, kjer slovenščino poučujejo fakultativno.
Hana Mazi Jamnik, 2.M

# data[].attributes.body
Slovensko govorno področje se je izoblikovalo ob koncu selitev v Evropi.  To področje so med drugimi poselili tudi Z in J Slovani, kateri so predstavljali prevladujočo skupino.
Izoblikovala se je alpska praslovanščina. Po razpadu Samove plemenske zveze je nastala Karantanija.
Nastja Lapajne, 2.M

# data[].attributes.body
Območje naselitve koroških Slovencev se razprostira od Šmohorja do Labota vzdolž avstrijsko - italijanske in avstrijsko - slovenske meje. Zajema tri doline spodnjo Ziljo, Rož in  Podjuno torej južni del okraja Beljak, vzhodni del okraja Šmohor, južni in osrednji del Celovca ter celoten Velikovec.
Maja Brlogar, 2.M

# data[].attributes.body
V 19. stoletju je četrtina do tretjina koroškega prebivalstva govorila slovensko. Na tradicionalnem naselitvenem območju so z izjemo nekaterih manjših jezikovnih otokov živeli samo Slovenci. Usmerjena asimilacijska politika je povzročila močen upad slovensko govorečega prebivalstva.
Gaja Bizjan, 2.M

# data[].attributes.body
Po priključitvi Karantanije frankovskemu cesarstvu se je v deželi krepil sloj nemško govorečega plemstva, medtem ko je ostalo prebivalstvo še zmeraj govorilo slovensko. Staro slovensko plemstvo se je tekom stoletij deloma germaniziralo, veliko pa ga je ostalo tudi slovensko govorečega - eden od dokazov za to so tako imenovane Slovenske fevdalne prisege, s katerim so avstrijskemu cesarju in cerkveni oblasti na Koroškem zaprisegli slovensko govoreči  fevdniki. Prav tako so se v pravni ureditvi vojvodine Koroške še dolgo v novi vek ohranili mnogi državniški obredi in zakoni, ki so nakazovali na slovanske korenine dežele.
Pia Vidic, 2. M

# data[].attributes.body
Med prvo svetovno vojno so mnogo koroških Slovencev pregnali in zaprli. Na Koroškem je bilo tedaj vojno stanje in večina preganjanj so izvedle vojaške oblasti. Po razpadu monarhije se je stavilo vprašanje nove razmejitve. Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev je postavljala ozemeljske zahteve glede dela Koroške. Posledica tega so bili dolgotrajni oboroženi spopadi med četami Kraljevine SHS in enotami prostovoljcev na koroški strani. Maja 1919 so se odločili za izvedbo plebiscita o nadaljni prihodnosti Celovške kotline.
Patricia Novak, 2.M

# data[].attributes.headline
Ali je koroškim Slovencem žal, da ne živijo v Sloveniji?

# data[].attributes.subject
Ali je koroškim Slovencem žal, da ne živijo v Sloveniji?

# data[].attributes.body
Na koroškem plebiscitu za Avstrijo tudi dve petini koroških Slovencev. Na koroškem plebiscitu 10. oktobra 1920 se je jug današnje avstrijske Koroške odločal, kateri državi bo pripadal, novoustanovljeni jugoslovanski državi ali Avstriji. Zmagali so zagovorniki Avstrije.

Izgubljeni plebiscit se je v slovenski kolektivni spomin za dolgo časa vtisnil kot nacionalna tragedija.

Vendar koroški Slovenci pravijo, da obstaja povezanost z matično domovino, toda njihove korenine so zgodovinsko na Koroškem. Menijo, da živimo vsi v evropskem prostoru, ter da se lahko med seboj svobodno obiskujemo in sodelujemo. Pravijo, da ponosno živijo na Koroškem, ter da so s ponosom Slovenci, kakor tudi Avstrijci.
Teja Gajski, 2. M

# data[].attributes.body
Na področju šolstva Slovenija in Avstrija dobro sodelujeta v programih Evropske unije s področja izobraževanja. Posebna oblika sodelovanja je pomoč jezikovnih asistentov iz Slovenije pri pouku slovenščine na dvojezičnih šolah na Koroškem. Prav skrb za kakovost dvojezičnega šolstva na območju, kjer živi slovenska avtohnona manjšina, je ena od središčih točk sodelovanja obeh držav na področju izobraževanja.
Loti Kavčič

# data[].attributes.body
Leta 1955 je bila v Avstriji podpisana državna pogodba, katere namen je bil vzpostavitev samostojne Avstrije. V njej so bile omenjene tudi pravice slovenske in hrvaške narodne manjšine.
Pravice je slovenska manjšina na avstrijskem Koroškem sicer dobila, vendar se pri uveljavljanju teh pravic še vedno nekoliko zapleta.

Gaja Jezeršek, 2.M

# data[].attributes.body
Koroški Slovenci imajo status manjšine zagotovljen z ustavo in z mednarodnim zakonom.
Koroški Slovenci tradicionalno govorijo štiri od skupno šestih koroških narečij slovenskega jezika. To so: podjunsko, rožansko, obirsko in ziljsko narečje.
Preostali dve koroški narečji: mežiško in severnopohorsko pa se govorita večinoma v slovenskem delu.
Zala Sara Dežman, 2.M

# data[].attributes.body
Dvojezično šolo imajo na 75 šolah. Za šolanje v obeh jezikih se odločijo sami. Slovenščina pa se po prvih štirih letih šolanja umaknole iz učnega programa. Po tem jo lahko izberejo kot dodatni predmet. Izjema je le Zvezna gimnazija in Zvezna realna gimnazija za Slovence v Celovcu, saj je tam slovenščina učni jezik pri vseh predmetih.
Nika Novak 2.M

# data[].attributes.body
Je potekal 10. oktobra 1920 in je določil državno mejo med državama Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev (kasneje Jugoslavijo) ter Avstrijo po 1. sv. vojni.  Leta 1919 je bil izdan graško-ljubljanski protokol, ki je odločil, da se bo za državno mejo med Kraljevino SHS in Republiko Avstrijo upoštevala linija, ki jo določi ameriška komisija. Pogodba je tako določila, da Kraljevini SHS pripadeta Mežiška dolina in Jezersko, pripadnost širšega območja Celovške kotline pa bi določil plebiscit. V ta namen so območje razdelili na dve coni: cono A ter cono B. Določili so da se plebiscit najprej izvede v coni A, če pa bo uspešen za jugoslovansko stran, pa še v coni B. Pred plebiscitom sta obe strani izvajali intenzivno propagando. Plebiscit v coni B nato ni bil potreben, saj je za Avstrijo v coni A glasovalo več ot polovica ljudi.
Tajda Mesarić, 2.M

# data[].attributes.body
V preteklosti so Slovenci poseljevali velik del avstrijske Koroške, vendar se nemška etnična meja že od srednjega veka naprej počasi premika proti jugu. Slovenci kot avtohtono prebivalstvo živijo v Avstriji predvsem na jugu avstrijske Koroške, zato jih imenujemo koroški Slovenci. Žive predvsem v višjih, hribovitih predelih Karavank ter v alpskih dolinah Rož, Podjuna in Zila. Na avstrijskem Koroškem jih po ocenah živi med 40.000 in 45.000. Problem Slovencev v Avstriji je predvsem postopno staranje prebivalstva, po drugi strani pa se potomci mešanih zakonov večinoma odločijo za narodnost matične države.
Sabina Gartner, 2.M

# data[].attributes.headline
Literatura Koroških Slovencev po 2. svetovni vojni

# data[].attributes.subject
Literatura Koroških Slovencev po 2. svetovni vojni

# data[].attributes.body
Leta 1981 je v nemškem prevodu Petra Handkeja izšel roman Zmote dijaka Tjaža koroško-slovenskega pisatelja Florjana Lipuša. poleg Lipuša pa je besedila pisal tudi Gustav Jnuša. Posebne zasluge za literaturo Koroških Slovencev ima tudi Johann (Janez) Strutz, še posebej z vidika sociologije, teorije in literarne zgodovine. Njegova knjiga Profili nove slovenske literature na Koroškem, izdana leta 1998 v razširjeni inačici, je zelo spoštovano delo in standard za preučevanje literature Koroških Slovencev.

Vid Raj Miloševič, 2.

# data[].attributes.headline
Kakšna določila za zaščito manjšin imajo koroški Slovenci?

# data[].attributes.subject
Kakšna določila za zaščito manjšin imajo koroški Slovenci?

# data[].attributes.body
Poleg 19. člena temeljnega državnega zakona iz leta 1867 in 66., 67. in 68. člena saintgermainske državne pogodbe iz leta 1920 velja v prvi vrsti 7. člen Avstrijske državne pogodbe. V izvršitvi državne pogodbe so leta 1976 sklenili zakon o narodnih skupnostih, ki pa je bil medtem spremenjen že s številnimi odločitvami ustavnega sodišča. Zakonu o narodnih skupnostih slovenska manjšina na Koroškem nikoli ni dala soglasja, ker predvsem pri uradnem jeziku predvideva veliko slabše ureditve kot 7. člen državne pogodbe. To je potrdilo tudi ustavno sodišče v dveh razsodbah. Avstrija je v zadnjih letih prevzela tudi številne evropske sporazume o manjšinski zaščiti. Poleg tega se je Avstrija za manjšinsko zaščito obvezala z ustavnim določilom, ki ga je leta 2000 sklenil državni zbor.

Žiga Drobič, 2.M

# data[].attributes.headline
Področje naselitve in delež koroškega prebivalstva

# data[].attributes.subject
Področje naselitve in delež koroškega prebivalstva

# data[].attributes.body
Ob koncu 19. stoletja so Koroški Slovenci predstavljali približno četrtino ali tretjino celotnega prebivalstva Koroške. Njihovo naselitveno področje je takrat obsegalo tudi kraje, ki so danes že nemško govoreči. Tekom 20. stoletja je njihovo število stalno upadalo, tako da danes po uradnem popisu predstavljajo približno 2.3 % celotnega prebivalstva. Ker so pritiski, povezani s širjenjem nemškega jezika skozi vso zgodovino prihajali predvsem iz zahoda in severa, se današnje naselitveno področje Koroških Slovencev nahaja na jugu in vzhodu dežele, v dolinah Podjuna, Rož, spodnja Labotska dolina, v Gurah med Dravo in Celovcem in v spodnjem delu Ziljske doline. Kostanje in Djekše sta približno najsevernejši točki današnje slovenske poselitve.

Lana Dolinar, 2.M

# data[].attributes.body
Danes se v krajih slovenske narodne manjšine na koroškem govorita dva jezika: tako slovenski kot nemški. Redno slovensko govorijo predvsem še starejši prebivalci. V šolah se učenci učijo v slovenščini in imajo tudi intezivno učenje nemščine.

Jan Jurgele, 2.

# data[].attributes.body
Južni del avstrijske Koroške je območje avtohtone poselitve Slovencev in je narodno mešano dvojezično območje. To je območje Ziljske doline in južne Celovške kotline. O slovenski poselitvi območja pričajo krajevna in ledinska imena, stavbna dediščina in bogata kulturna dejavnost. Na severni strani Karavank do Drave so se do danes ohranila slovenska lokalna narečja.

Nika Justin, 2.M

# data[].attributes.body
Boj za severno mejo je bil spopad, v katerem so se za mešano ozemlje Koroške in Štajerske borili Slovenci in Nemci (Avstrijci). Slovenci so pod poveljem generala Rudolfa Maistra zasedli vso slovensko Koroško, ampak se je pariška mirovna konferenca odločila za izvedbo plebiscita na ozemlju severno od Karavank. Koroški plebiscit je bil izveden 10. oktobra 1920 in potem je plebiscitno ozemlje s koroškimi Slovenci pripadalo Avstriji.

Lea Škerjanec, 2. M

# data[].attributes.body
Avstrijska Koroška je najjužnejša zvezna dežela Republike Avstrije. Večji mesti sta Celovec in Beljak. Leži na območju Karavank, Vzhodnih Alp, Celovške kotline, Roža, Ziljske doline in Podjune. Tam najdemo veliko jezer ledeniškega nastanka (Vrbsko jezero, Osojsko jezero, Miljsko jezero, Belo jezero), ki predstavljajo veliko možnost za razvoj turizma. Največja reka, ki teče po Avstrijskem Koroškem je Drava.

Slovenska manjšina na avstrijskem Koroškem je ena od šestih narodnih skupnosti v Avstriji. Leta 2003 je začela delovati skupnost koroških Slovencev in Slovenk, ki zastopa interese in pravice koroških Slovencev in Slovenk. SKS izvaja projekte, ki služijo ohranjanju jezika, izobraževanju, strpnosti v družbi...

Tjaša Novak, 2.M, Slovenija

# data[].attributes.body
Koroška narečna skupina slovenskega jezika se razteza preko današnjih meja avstrijske zvezne dežele Koroške. Koroška slovenska narečja se govorijo po celotni slovenski Koroški, segajo pa tudi na severno Pohorje in po dolini Drave na slovensko Štajersko. Poleg tega se koroško-slovensko narečje govori tudi na skrajnem severozahodu Gorenjske, blizu meje z Italijo v Ratečah in Gozd Martuljku, medtem ko se v bližnji Kranjski Gori govori posebno prehodno narečje, ki predstavlja most med koroško in gorenjsko narečno skupino.

Jurij Sitar, 2.M

# data[].attributes.headline
Od kdaj Slovenci živijo na Koroškem ter uporaba slovenskega jezika na tem ozemlju

# data[].attributes.subject
Od kdaj Slovenci živijo na Koroškem ter uporaba slovenskega jezika na tem ozemlju

# data[].attributes.body
Slovenci so se po razpadu rimskega cesarstva ob koncu 6.stoletja naselili na Koroškem, torej na Koroškem živijo že okoli 1400 let. Čeprav  na Koroškem dlje časa govorijo slovensko kot nemško, se število govorcev slovenščine zmanjšuje, vendar se zanimanje za učenje slovenskega jezika še vseeno povečuje, kar je pomembno za ohranjanje jezika ter slovenske kulture.

Gaja Slapar, 2.M