# data[].attributes.body
Spot on spillet, Aarhus kommune

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projektet Styrket forældrevejledning i udskolingen skal styrke de fagprofessionelles kompetencer i forhold til vejledningen af forældrene. Det skal dermed gøre en forskel i samarbejdet med forældrene om deres barn. Projektet skal danne grundlag for udvikling af en ny praksis i skoler og fritids- og ungdomsskoler, som er mere virkningsfuld. Den nye praksis arbejder med forældre som ressource og skal opkvalificere forældresamarbejdet.

Forældre har en betydningsfuld rolle for deres barns/unges trivsel og læring. Derfor vil projektet styrke de fagprofessionelles kompetencer i forhold til vejledningen af forældrene. Det er nemlig børnene, de unge og deres forældre, der skal se og opleve effekten. Tesen er, at en ændret praksis hos de fagprofessionelle kan gøre en forskel i samarbejdet med forældrene om deres barn.

Forældreinvolvering

Projektet er et udviklingsprojekt, som blandt andet skal bidrage til at flytte et mindset. Vi skal gå fra en forestilling om, at unge i udskolingsalderen kan klare sig selv, til en forståelse af at forældre stadig spiller en vigtig og afgørende rolle i de unges liv. Projektet handler derfor om to ting: Udvikling af konkrete metoder til forældreinvolvering og at ændre både forældres, unges og fagprofessionelles mentale modeller.

Udskolingsalderen byder på særlige udfordringer og livsopgaver. Dem har børnene og de unge brug for hjælp og støtte til at sætte ord på, reflektere over og finde sig til rette i. Forældre, skole og fritids- og ungdomsskole (FU) er fælles om opgaven sammen med de unge. Derfor skal det være i dette fællesskab, at vi udvikler og afprøver den gode praksis.

Ambitionen er at udvikle den gode, virkningsfulde praksis og afprøve den og evaluere effekten.

I august-november 2018 kan du få projektgruppen til at deltage på et teammøde i udskolingen på din egen skole eller i klubben. Her introducerer de nye praksismetoder - bl.a. et spil til at kvalificere skole-hjem-samtalen. Skriv til mhja@aarhus, hvis du vil bestille et besøg.

Få inspiration til skole-hjem-samtalen

Se videoen om det nye SPOT ON spil, som sikrer en større grad af dialog til skole-hjem-samtalerne og skaber rum for samtale mellem forældre og børn. Det er Projektgruppen for Styrket Forældrevejledning i Udskolingen, som har arbejdet med at udvikle nye metoder herunder spillet, SPOT ON. Spillet bygger på KvaS Vital-modellen. Den har et helhedsorienteret syn på den unge og sikrer at den unge blive set og hørt.

Spil SPOT ON som forberedelse til skole-hjem-samtalen. Vis den evt. på forældremøder eller på et teammøde for udskolingen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektet Styrket forældrevejledning i udskolingen skal styrke de fagprofessionelles kompetencer i forhold til vejledningen af forældrene. Det skal dermed gøre en forskel i samarbejdet med forældrene om deres barn. Projektet skal danne grundlag for udvikling af en ny praksis i skoler og fritids- og ungdomsskoler, som er mere virkningsfuld.

# data[].attributes.body
Børns Vilkår

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We've detected that Javascript is not enabled. It is required for an optimal survey taking experience.
Please check your browser's settings and make sure Javascript is turned on. Learn how to enable Javascript.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trivselshjælperen fra Børns Vilkår & TrygFonden

# data[].attributes.attachment_link.description
We've detected that Javascript is not enabled. It is required for an optimal survey taking experience. Please check your browser's settings and make sure Javascript is turned on. Learn how to enable Javascript.

# data[].attributes.body
Udskoling

# data[].attributes.headline
Alternativ til traditionel skole-hjem samtale

# data[].attributes.subject
Alternativ til traditionel skole-hjem samtale

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skole-hjem-samarbejde
På Ellebjerg Skole har eleverne ejerskab over skole-hjem-samtalerne. Fire gange om året fremlægger eleverne, hvad de har lært, og sætter nye mål i fællesskab med lærere og forældre. Samtalerne knytter også forældrene tættere til skolen.

Velkommen på Ellebjerg Skole. Vi skal rundt og kigge på alle de flotte 100-tingssamlinger", står der på en plakat, der hænger på væggen ved 1.a's klasselokale. Denne torsdag er klassen fyldt med elever, forældre og lærere, der er til skole-hjem-samtale.

Med et energisk greb løfter en elev en plasticpose med grønne pailletter og vifter den foran sin mor: "Se! Det er den samling, jeg har lavet. Jeg vidste, de ville skinne, og der er hundrede af dem", lyder det fra Andreas, som straks begynder at tælle.

Artiklen fortsætter under banneret

Ellebjerg Skole i Københavns Kommune har siden skoleåret 2016-17 haft fire skole-hjem-samtaler årligt i stedet for de traditionelle en til to. Til samtalerne er rollerne byttet om. I stedet for at lærer og forældre samtaler om eleven, er det eleven, der fortæller om, hvad han eller hun har lært, og hvordan han eller hun trives på skolen. Samtalerne foregår i tidsrummet klokken 12-18 med 50 dages mellemrum.

På skolens vægge og borde pryder elevernes kreationer. Spredt over udstillingsbordene ses klynger af 100-tingssamlinger. Alt fra pastaskruer til tændstikæsker, glaskugler og popcorn. Over bordet hænger et billede, der forestiller Ellebjerg Skole. Billedet er sammensat af hundrede halve og hele sugerør, der er klippet i stykker og limet sammen, så det ligner skolen. Forældre og lærere går fra udstilling til udstilling, lytter og iagttager, alt imens elever med høje stemmer og fægtende arme fortæller om, hvad de har lært de seneste uger.

"Se her, far. Nu kaster jeg centikuberne, og så regner vi ud, hvad det bliver i alt", lyder det fra en pige, mens hun svinger hånden og lader kuberne ramme spillepladen.

Johannes Berger, der underviser i matematik i 1.a, har lavet spillepladen sammen med eleverne. Han fortæller, at den bærende ide er, at eleverne selv skal være aktive og have ejerskab over samtalen og deres læring.

"På den her måde viser eleverne, hvad de har lært, og deres forældre forstår, hvor langt de er nået med deres faglighed. Flere af eleverne er enormt spændte og glade for, at forældrene skal se, hvad vi laver her på skolen", fortæller Johannes Berger.

Tættere kontakt med forældre

Den nye samtaleform, hvor forældre, lærer og elev mødes fire gange om året, gør ikke kun en forskel for elevernes læring. Metoden har også forbedret samarbejdet mellem forældre og skole og har fået flere forældre til at møde op til skole-hjem-samtalerne.

"Vi ser forældrene mere. Det bliver lettere at følge op på de aftaler, vi indgår om faglighed og trivsel. Vi indgår en kontrakt med forældrene med mål, vi gerne vil opnå inden for 50 dage. Jeg sætter mål for eleverne i dagligdagen, men når vi har de her fælles og tydelige mål, som eleven ved, at forældrene kender til, fungerer samarbejdet bedre. Vi holder hinanden op på læringsmålene. Det betyder også, at nogle af de forældre, der normalt ikke kom her, er begyndt at være en aktiv del af skolen, vi er begyndt at kunne huske hinandens navne", smiler Johannes Berger.

Samtalerne gør især en forskel for de elever, hvis forældre ikke altid får fulgt op på lærerens anvisninger på forældreintra.

"Hvis man skulle møde en familie, som ikke har overskud til at tage skolen seriøst, kan flere møder betyde, at de sætter mere tid af til skolen. Fordi vi sammen finder nogle læringsmål. Målene er for eksempel, at forældrene skal læse med deres barn fire gange om ugen eller øve en tabel i matematik", forklarer matematiklæreren.

I løbet af ugen sender Johannes Berger ugeplan for læring ud. Der står for eksempel: I skal øve tallene fra 1 til 100.

"Det er ikke alle forældre, der får læst den plan eller besked. Ved at de kommer her fire gange om året og ser mig i øjnene og indgår en kontrakt, oplever jeg, at eleverne får arbejdet mere med de mål, vi sætter. Vi ved, at vi ses igen om 50 dage. Det er en hjælp til alle", siger han.

Men selv om den nye form for skole-hjem-samtale er en succes, fortæller Johannes Berger, at det også er en tidssluger, som skolen stadig erfaringsudvikler på. Det tager tid for lærerne både at planlægge og afvikle fire skole-hjem-samtaler om året. Derfor arbejder skolen stadigvæk på modellen og har i år nedsat en udviklingsgruppe, som indsamler best practice og arbejder med at udvikle kreative modeller, der er overskuelige, og som samtidig sætter eleven mest muligt i centrum.

Ansvar for egen læring

I et andet lokale på skolen er seks elever fra 7.a ved at fremlægge nyhedstrekanten i dansk foran koncentrerede lærere og forældre. Med smartboard i baggrunden, hvor der står "Hvad står AVIS + K for?", og et talepapir i hånden begynder eleverne med stemmer, der langsomt bliver højere, at analysere og forklare en artikels opbygning, som de har arbejdet med i undervisningen.

"En nyhedsartikel starter altid med det vigtigste. Det er alt det, man behøver at vide for at forstå budskabet. Vi ser her rubrikken i en artikel om Peter Madsen", forklarer Younes, mens skærmen viser en artikel fra avisen B.T.

Da eleverne på skift har fremlagt om artiklers opbygning, giver lærerne deres umiddelbare feedback.

"I er enormt dygtige til at holde en rød tråd. I har kontakt med os i rummet og begraver jer ikke i PowerPoint-showet. Men I må gerne arbejde på at komme mere ud over scenekanten, når I fremlægger", lyder det fra lærer Thelma Isdan, der underviser 7.a i dansk, historie og religion.

Bagefter snakker forældre, lærere og elever kort om, hvad de har lært, og så er det tid til, at forældrene kommer i fokus.

"Nu er det jer forældre, der skal på banen. I må gerne komme hen til bordet, og så går vi andre udenfor, mens I diskuterer de emner, som er uddelt i sedler på bordet. De handler om social trivsel og sociale medier", fortæller Thelma Isdan.

På dilemmasedlerne står der for eksempel: "Er det vigtigst, at børn trives på det faglige eller det sociale plan?" Eller: "Hvem har ansvar for, at klassen fungerer socialt?"

"Det er vel læreren, der har ansvaret for det sociale", siger en forælder. "Ja, eller først og fremmest eleverne og med opbakning fra læreren", lyder det samstemmigt fra to andre forældre.

"Et drømmescenarie for en lærer"

Den nye måde at afholde samtale på er en fantastisk måde at engagere eleverne i deres egen læring på, mener dansklærer Thelma Isdan. Hun oplever, at eleverne er mere aktive og gør en ekstra indsats, når de ved, at forældrene kommer og lytter til deres fremlæggelse.

"Eleverne bliver bedre. Fordi de reflekterer over, hvad de har lært. Det giver stolthed over det faglige, men også en følelse af at blive set af forældrene. Eleverne bliver mere sikre i stoffet, fordi de igen får arbejdet koncentreret og fokuseret inden for et område, de allerede har beskæftiget sig med. Det er en god form for evaluering. Eleverne får talt om det, de lærer, det er læring på flere planer", siger Thelma Isdan.

I et determineret toneleje fortsætter hun:

"Det er et drømmescenarie som lærer at samarbejde med forældre på den her måde. Den kreative tilgang er en gave. Det er vigtigt, fordi forældrene bliver aktiveret på en helt anden måde end ved den traditionelle skole-hjem-samtale".

Ved den seneste skole-hjem-samtale talte Thelma Isdan blandt andet med forældrene om, hvordan de kunne spørge ind til elevernes læring, når de kom hjem fra skole.

"Vi fokuserede på, hvordan forældrene kan sørge for, at deres børn får reflekteret over deres skolegang. Forældre kan med meget få handlinger gøre en kæmpe forskel for deres børns skoleliv. Ved at vise interesse og spørge, hvordan er det gået. Hvad har du lært i dag? Hvis barnet skulle vise frustration over, at der er noget, det ikke kan finde ud af, kan man sige: Nej, ikke endnu. Det er nogle af de ting, vi samarbejder om", forklarer Thelma Isdan.

Elev: Den største forskel er at sige noget

Mens forældrenes dialog om dilemmaer fortsætter inde i klasselokalet, venter eleverne og lærerne udenfor. De taler om, hvordan det gik med fremlæggelsen.

"Det var fint nok. Jeg var nervøs, men jeg havde øvet alt. Vi har prøvet den gamle skole-hjem-samtale før. Den største forskel er at sige noget, nu er det os, der fremlægger. Jeg synes, det er okay. Man sætter sig mere ind i det, man har lavet. Det er, som om man kender emnet mere nu", fortæller Eman og Zeinab fra 7.a i fællesskab.

Selv om Younes, som også fremlagde, var nervøs i starten, er også han glad for den nye skole-hjem-samtale.

"Det er anderledes end før. Man snakker ikke om, hvordan man er i fagene på samme måde, i stedet fremlægger vi, hvad vi laver i fagene. Her var det dansk, ikke? Så vi fremlagde det, vi har lært i dansk. Det var godt", siger Younes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elever tager styring til skole-hjem-samtaler - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Skole-hjem-samarbejde På Ellebjerg Skole har eleverne ejerskab over skole-hjem-samtalerne. Fire gange om året fremlægger eleverne, hvad de har lært, og sætter nye mål i fællesskab med lærere og forældre. Samtalerne knytter også forældrene tættere til skolen. Velkommen på Ellebjerg Skole.

# data[].attributes.body
Samt udviklingsredskab, plakat og power point præsentation

# data[].attributes.attachment_link.description
Få her et overblik over, hvordan skolen kan bidrage til et godt skole-hjem-samarbejde.

# data[].attributes.body
Aalborg kommune

# data[].attributes.body
Skole og forældre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål:
Skole-hjem-samtaler skal sikre, at skolen og forældrene i samarbejde tager ansvar for det enkelte barns faglige, sociale og dannelsesmæssige udvikling.
Mål:

Skole-hjem-samtaler giver forældrene et fyldestgørende billede af barnets faglige udbytte og trivsel, og er med til at sikre at evt. faglige og trivselsmæssige problemer opdages i tide.

Skole-hjem-samtaler er med til at sikre et samarbejde om, at alle elever udfordres i forhold til deres potentiale gennem fastsættelse af individuelle faglige og sociale mål.

Skole-hjem-samtaler sikrer dialog mellem lærere og forældre i forhold til fastsættelse og opnåelse af målene for barnets faglige og sociale udvikling.

Skole-hjem-samtaler sikrer konkrete aftaler mellem skolen og forældrene om, hvordan forældrene kan støtte deres barn i at nå de faglige og sociale mål.

Skole-hjem-samtalen understøttes af elevplanen samt evt. anden form for skriftligt materiale.

Skolens ansvar:

Skolen tilstræber at indkalde til skole-hjem-samtaler i tilpas god tid, og at afholde samtalerne, så alle forældre har reel mulighed for at deltage.

Skolen udsender elevplanerne i tilpas god tid, så forældrene kan bruge dem som forberedelse til skole-hjem-samtalen.

Skolen indkalder i tilstrækkeligt omfang til skole-hjem-samtaler - fx to gange om året.

Skolen vurderer løbende, om der er brug for ekstra skole-hjem-samtaler for en elev.

Skolen tilstræber at give forældrene fyldestgørende viden om, hvordan de i hjemmet kan støtte deres barns læring.

Skolen tilstræber, at forældrene får en fyldestgørende viden om elevens udvikling i alle fag hvert år i forbindelse med skole-hjem-samtalerne.

Forældrenes ansvar:

Forældrene forbereder sig til skole-hjem-samtalen ved at gennemgå elevplanen sammen med deres barn.

Forældrene tilstræber, at mindst én forælder deltager i skole-hjem-samtalen.

De næste skridt:

1. Skolelederen formidler princippet til forældre, elever og medarbejdere.

2. Skolelederen implementerer princippet efter drøftelse med skolebestyrelsen.

3. Skolebestyrelsen fører tilsyn med, hvordan skolen efterlever princippet.

De formelle rammer:
Princippet ligger i forlængelse af såvel skolens værdiregelsæt og skolens øvrige principper som af kommunens mål og rammer samt folkeskoleloven. Sidstnævnte angiver i § 2, stk. 3, at "Elever og forældre samarbejder med skolen om at leve op til folkeskolens formål."

Læs også

Hvordan er kravene til skolebestyrelsens årsberetning?

Ifølge loven skal skolebestyrelsen afgive en årlig beretning, som skal behandles på et møde for alle forældrene, men er der nogle krav til, hvordan...

Skabeloner til dagsorden, referat og mødeevaluering

# data[].attributes.attachment_link.description
Formål: Skole-hjem-samtaler skal sikre, at skolen og forældrene i samarbejde tager ansvar for det enkelte barns faglige, sociale og dannelsesmæssige udvikling. Mål: Skole-hjem-samtaler giver forældrene et fyldestgørende billede af barnets faglige udbytte og trivsel, og er med til at sikre at evt. faglige og trivselsmæssige problemer opdages i tide.

# data[].attributes.body
Maria Ørskov Akselvoll

# data[].attributes.attachment_link.title
Samspil mellem skole og hjem Aarhus Universitetsforlag

# data[].attributes.attachment_link.description
Tid, overskud og kompetencer. Det er ofte kravene til skoleforældre i dag. De skal involvere sig i deres barns skolegang og tage ansvar for alt fra legegrupper og læsetræning til læringsplatforme. Det er det bare ikke alle forældre, der kan. Derfor er det op til skoler og lærere at skabe et afbalanceret samspil mellem skole og hjem.

# data[].attributes.headline
Dialog- og dilemmaspil til forældremøder

# data[].attributes.subject
Dialog- og dilemmaspil til forældremøder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samspillet - del holdninger på forældremødet

Samspillet er et dialog- og dilemmaspil, der kan spilles ved forældremøder. Kortene bruges til at tale ud fra, dele holdninger og evt. lave aftaler.

Spillet findes i to varianter til hhv. 45 og 90 minutter.

Brug spillet forebyggende

De bedste vilkår for gode forældreaftaler og åbenhed omkring holdninger gror i de små klasser, inden der er opstået konflikter eller forudfattede meninger.

Derfor kan Samspillet med fordel introduceres på et af klassens første forældremøder.

Godt begyndt er halvt fuldendt, også på det her område.

Forberedelse: ½ time til at sætte sig ind i materialet og forberede kortene.

Varighed: 45 eller 90 minutter.

Sted: Ved et forældremøde.

Deltagere: Forældre og evt. lærer som facilitator.

Forældrene deler holdninger og lærer hinanden bedre at kende

Spillet tager afsæt i fiktive, men realistiske situationer. Det er langt nemmere at tale ud fra neutral grund frem for ud fra en konkret situation med bestemte børn.

Jo bedre forældre kender hinanden og klassens børn, jo mindre mobning og jo færre misforståelser, usikkerheder og frustrationer opstå der.

Kendskab gør det nemmere og mere legitimt at tage kontakt, hvis der opstår konflikter eller undren.

Forældreaftaler skaber tryghed for børn, hvis forældrene tydeligt respekterer de rammer, som er besluttet i fællesskab.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samspillet skyder forældre-samarbejdet godt fra start

# data[].attributes.attachment_link.description
Samspillet - del holdninger på forældremødet Samspillet er et dialog- og dilemmaspil, der kan spilles ved forældremøder. Kortene bruges til at tale ud fra, dele holdninger og evt. lave aftaler. Spillet findes i to varianter til hhv. 45 og 90 minutter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finder forældre og skoler fiduser til stærkt forældresamarbejde omkring klassens sammenhold. Helt fra skolestart, hvor Sarah er ny elev sammen med Emin og de andre. Lad os give dem alletiders skoletid!

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder forældre og skoler fiduser til stærkt forældresamarbejde omkring klassens sammenhold. Helt fra skolestart, hvor Sarah er ny elev sammen med Emin og de andre. Lad os give dem alletiders skoletid!

# data[].attributes.attachment_link.title
KvaN 113 - Skole-hjem-samarbejde - KvaN.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
De sidste to hundrede år har skole-hjem-samarbejdet eksisteret som begreb i den danske folkeskole. Det har indgået i skiftende formålsparagraffer, at skolen skal løse sin opgave i samarbejde med forældrene. Det tages for givet, at skole-hjem-samarbejde er til alles bed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette inspirationsmateriale giver konkrete bud på, hvordan skole-hjem-samarbejdet kan tilrettelægges, så det styrker hverdagsdemokratiet i grundskolen.

Ved at gentænke skole-hjem-samarbejdet som en samskabelsesproces bliver det muligt at
fremme:

En gensidig empatisk og undersøgende tilgang til hinanden, som består i at finde løsninger, der skaber værdi for alle involverede.

Forældrenes muligheder for at deltage og dermed øge deres engagement og ejerskab til skolens demokratiske fællesskab.

Indhold

1. Faglig artikel: Styrk det demokratiske skole-hjem-samarbejde

2. Redskab: Når forældre finder løsningen

3. Værktøj: Fotosafari

4. Værktøj: Den udvidede skole-hjem-samtale

Kreditering

Materialerne er udviklet i samarbejde med VUDA, der består Via University College, Københavns Professionshøjskole, Dansk Flygtningehjælp og Als Research.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demokratisk skole-hjem-samarbejde - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette inspirationsmateriale giver konkrete bud på, hvordan skole-hjem-samarbejdet kan tilrettelægges, så det styrker hverdagsdemokratiet i grundskolen. Ved at gentænke skole-hjem-samarbejdet som en samskabelsesproces bliver det muligt at fremme: En gensidig empatisk og undersøgende tilgang til hinanden, som består i at finde løsninger, der skaber værdi for alle involverede.

# data[].attributes.body
Hjælp dit barn til gode venskaber

# data[].attributes.attachment_link.description
Fri for Mobberi er et forebyggende antimobbeprogram til 0-9-årige børn, fagfolk og forældre, som Mary Fonden og Red Barnet står bag.Programmet består af pædagogiske materialer, der gør det nemt målrettet at styrke børnefællesskabet og forebygge mobning.

# data[].attributes.body
Bog om at håndtere forældre med store krav og stærke følelser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nogle forældre engagerer sig så meget, at lærere og pædagoger bliver modarbejdet og kritiseret. Samarbejdet går i hårdknude - og det går ud over børnene.

Hvem er de markante forældre? Hvad driver dem så hårdt frem? Hvilke konsekvenser har deres adfærd for børnene og deres udvikling? Og hvordan kan lærere og pædagoger håndtere forældre med store krav og stærke følelser på en konstruktiv og professionel måde - også når der er konflikt i luften?

Det får du svarene på i denne bog, der er skrevet af psykolog Rikke YdeTordrup, som i 20 år har rådgivet og undervist lærere og pædagoger og holdt foredrag om emnet i hele landet.

Bogen kortlægger de markante forældres motivation og viser med baggrund i Daniel N. Sterns udviklingspsykologi, hvordan deres adfærd påvirker børnene. Bogen giver et hav af konkrete råd til, hvordan skolen og forældrene kan støtte børnene. Der er mange cases fra danske skoler og gode tips til, hvordan man kan fremme et godt samarbejde med markante forældre - og hvordan man håndterer konflikter.

MARKANTE FORÆLDRE er en fagligt velfunderet bog, forankret i praksis og formidlet knivskarpt med både hjertevarme og humor. Bogen er en kærlig opsang til markante forældre, men også til lærere og pædagoger. Den viser nye veje og minder om, at der i enhver voksenkonflikt er børn i klemme, og at det er de voksnes ansvar at løse dem og skabe gode rammer for børnene - både fagligt, socialt og i fællesskabet.

MARKANTE FORÆLDRE henvender sig til lærere og pædagoger og andre faggrupper,der har kontakt til forældre. Forældre - både markante og alle andre- kan også få en masse ud af at læse bogen.

Andre udgaver:

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle forældre engagerer sig så meget, at lærere og pædagoger bliver modarbejdet og kritiseret. Samarbejdet går i hårdknude - og det går ud over børnene. Hvem er de markante forældre? Hvad driver dem så hårdt frem? Hvilke konsekvenser har deres adfærd for børnene og deres udvikling?