# data[].attributes.body
Historie 5 (Laura):
Det er svært at vurdere om det er forkert at personalet bruger magtanvendelse da de ikke helt kan se eller mærke på Laura om hun rent faktisk gør skade på sig selv og om det gør ondt. Dog mener jeg at de forsøger andre muligheder først ved forsigtigt at fjerne Lauras hænder roligt og tale hende til ro.
For at undgå en lignende situation en anden gang, kunne personalet fremover havde nogle piktogrammer af mulighederne på værkstedet liggende. sådan så Laura eller andre uden sprog på bostedet kan vise hvad det er de gerne vil igang med at lave.

Historie 6 (Martin)
Jeg tror Martin følte sig enormt presset til at stå på scenen, og i takt med Martin har aspergers syndrom vil han også hurtigt blive påvirket af at personalet og de andre børn er frustrede og stressede over at forstillingen snart skal være helt på plads.
Jeg ville mene at personalet skulle have bevaret roen selv og ikke havde udtrykt over for børnene at de var stressede og hektiske over forstillingen snart skulle forgå, det er med til at give børnene og Martin ro hvis personalet selv havde haft en rolig tilgang til forstillingen. Jeg mener også at det er en god idé at man havde haft en anden voksen til at være lidt ekstra opmærksom på Martin netop denne dag hvor han blev presset lidt ekstra nu hvor hans faste støtte person var syg, hvis ikke det var en mulighed vil jeg mene at man skulle have ventet med at presse Martin ud i denne situation med at stå på scenen, da det tydeligvis var grænseoverskridende for ham.
Jeg synes det er fint at Martin skal være med i forstillingen så længe der er tilknyttet en ekstra voksen på ham som kender ham godt og ved hvor meget man skal presse ham og hvornår det bliver for meget for Martin, på den måde udvikler han sig og for udviklet noget selvværd og selvtillid uden at det bliver for stort et skridt på en gang.

Historie 3 (Kirsten):
Jeg mener at Kirsten skulle have haft lov til at gå ud den pågældende aften, dog med de forbehold at de vidste hvor hun var, hvis der nu opstod problemer. Det beskrives i casen at hun på nuværende tidspunkt var klar i hovedet og endda kunne komme med relavante  agumenter for hvorfor hun skulle ud, som personalet også kan se fornuften i, derfor har jeg svært ved at se hvorfor hun ikke for lov at gå ud. Jeg tænker det kan have konsekvenser for relationen mellem Kirsten og personalet at hun ikke må gå ud. Det kommer lidt til udtryk som en straf for hendes tilstand tidligere på dagen, som kan gøre Kirsten ikke føler sig set og hørt nu.

Historie 5 (Ellen)
Jeg vil mene det er godt at personalet priotere at beboerne også kommer ud og laver hyggelige aktiviteter, så de stadig opnår at være sociale på trods at de nu lever for dem selv, dog mener jeg at i tilfælde som Ellens der er det vigtigt med mere end et ugentligt bad, i hvert fald af kroppen nu hvor hun ofte har afføring flere steder på kroppen.

Nu ved vi ikke hvor gammel eller hvordan hendes mands fysiske tilstand er, men jeg vil mene hvis han er jævnaldrene med Ellen ville han sagtens kunne hjælpe til med at give Ellen et bad 1-2 gangen ugentligt når han alligevel besøger hende.

# data[].attributes.body
I en vuggestue hvor børnene ikke selv kan nå op og hente deres overtøj i garderoben.

Her kunne man udvilke en graderobe som kunne køre knager/hylder op og ned, så børnene selv kunne trykke på en knap, hvorefter knagerne og hylder blev hejst ned i højden, og børnene derved selv kunne tage tøj ned og op igen i garderoben. På den måde skal personale ikke bukke sig ned efter sko + overtøj til børnene, samt det er med til at udvikle børnenes selvhjulpenhed.

# data[].attributes.headline
Opgave 3 (del 1) velfærdteknologiske hjælpemidler jeg kender: 

# data[].attributes.subject
Opgave 3 (del 1) velfærdteknologiske hjælpemidler jeg kender: 

# data[].attributes.body
hæve/sænke borde + pulseplads
hæve/sænke senge
person løftere
robot støvsuger
spise robot
vasketoilet
handicap scooter
rollator
kørestol

# data[].attributes.body
Staten varetager de opgaver som vedrører hele danmark som samfund eksempelvis retssystem, videregående uddannelser og politi.

Regionerne varetager opgaver som har betydning for både borgere i regionen men også for andre personer som besøger regionen, det er eksempelvis sygehuse, erhvervsudvikling, og kultur/turisme.

Kommunerne varetager opgaver som har betydning for den enkelte borger i kommunen, det er eksempelvis sociale ydelser, folkeskoler, plejehjem og lokal kultur.

Nærdemokrati er det demokrati som er i regionerne og kommunerne, det er vigtigt med nærdemokrati fordi det er med til at borgerne for indflydelse på lokal samfundet. Det er oftes de som selv bor i lokal områderne som ved hvad der er nødvendigt i deres kommune eller region.

Formålet med kommunalreformen i 2007 var at skabe større og mere effektive regioner og kommuner, det var nødvendigt fordi det kunne før var vanskeligt for små landskommuner at yde en god service for borgerne da opgaverne var blevet for store i kommunen.

I Danmark har vi 5 regioner (region hovedstaden, region sjælland, region syddanmark, region midtjylland og region nordjylland), samt 98 kommuner.

Beslutningsprocessen i kommunen bliver med større sager behandlet af flere udvalg eksempelvis sammenlægning af to folkeskoler skal sagen først behandlet i skole og dagtilbuds udvalget, og derefter af økonomi udvalget, for til sidst at den endeligebeslutning kan tages af kommunalbestyrelsen.

Beslutning processen i regionerne træffes de overordnede beslutninger af et regionsråd som der ligesom kommunalbestyrelsen er folkevalgte. regionsrådformanden er i spidsen for regionsrådet. Før en beslutning bliver træffet hos regionsrådet er det typisk blevet behandlet hos et rådgivende udvalg. Eksempelvis hvis der skal bygges en afdeling for kronisk syge unge er det en udvalgt som ser på forholdene for kronisk syge som har drøftet det først.

# data[].attributes.body
Deltagelse og inklusion:
I programmet møder vi Jonas Larsen som er europamester i 150 meter midtlig. Jonas fortæller at han læser til revisor på CBS i københavn. Så selvom Jonas er handicappet er han en del af et aktivt studie sammen med en masse andre som ikke er handicappet, så jonas er inkluderet i det "normale" studie liv selvom han har en funktionnedsættelse.

Personlig udvikling:
Daniel som mangler det højre ben efter en gymnastik ulykke forklarer at det giver ham livskvalitet af udøve sin sportsgren, han er meget stolt at den bronze medalje han vandt i længde spring ved PL i London 2012, og som han går meget op i at skal ind og forsvare ved næste PL i Rio.

Sundhed:
Daniel forklarer at han har trænet på til dette PL i 4 år, og at det idag er helt naturligt for ham at løbe de lægder han gør uden at blive træt, da han er kommet i god form er det nu helt naturligt for ham.

Jonas træner din svømmedisciplin ca. 8-10 gange om ugen, derved holder han sin form og kondition ved lige. Jonas beskriver også at det er det som skal til før man kan ligge på det niveau han gør.

# data[].attributes.body
Jeg har selv danset Hip Hop i mange år, og derfor har jeg valgt denne sport.

Hvis en kørestols bruger skal kunne deltage i denne sport er der ting som skal ændres og tilpasses lidt. Det vil for en kørestolsbruger primært være arme og hovedet som er i bevægelse til musikken. Så man skal lave en koreografi som har fokus på dette. Det er også vigtigt at have et stort lokale til at udfører sporten i, da der skal være plads til at kunne komme rund i kørestol samt have fokus på tempoet i musikken ikke skal være alt for hurtigt alt efter hvor motorisk udviklede de enkelte individer er.  Denne sport kan både være individuel undervisning men samtidig kan dette også være en holdsport. På den måde kan man imødekomme borgerens behov og udvikle de handle kompetencer som den enkelte har brug for.  Det er de motoriske færdigheder som udvikles når vi bruger kroppen og musklerne til at bevæge os, men også de sociale kompetencer som kommer i spil med denne sport da borgerne kan være en del af et team og fællesskab på holdet. Når man dyrker denne sport er den med til at borgerne kan udtrykke sig kulturelt ved at bevæge kroppen og selv være med til at skabe en koreografi. Musik er en vigtig del af denne sport og kan  være med til at udtrykke følelser hos borgerne, ved hjælp fra musikken kan det enkelte individ også hjælpes til at udtrykke bevægelserne og deres følelser.

# data[].attributes.body
1: hvad betyder det at du skal adskille det private, personlige og professionelle?
At adskille det private, personlige og professionelle vil sige at du kender grænsen for hvad man deler med andre i sit erhverv.

Når du kommuniker privat er det med dem du har en følelsesmæssig kontakt med. Det er her man deler sine private oplysninger som eksempelvis fremtidsdrømme, kærestesorger, byture mm.

Når du indgår i en personlig kommunikation er der her du deler din personlighed eksempelvis at du er et strukturet menneske som vil have tingene i orden, samt at du er en person med massere at humor og god energi.

Når du indgår i en professionel kommunikation er når du er ude i dit erhverv, altså på arbejde.
Det kan være med kollegaer, målgruppe eller pårørende.
Det kan eksempelvis være ved et personale møde eller en svær samtale med nogle forældre.

2. Forklar Johari vinduet. Deriblandt det kendte område, blinde pletter, det skjulte område og det ukendte

Det kendte område:
Det kendte område er det som kan ses af både dig selv og andre.
Det er forskelligt hvor stort området er alt afhængigt af hvem du er sammen med og hvor godt du kender dem.
Det kan eksempelvis være dit navn, alder, uddannelse eller fremtidsplaner.

Blinde pletter:
De blinde pletter er de område af dig selv som andre kan se men du ikke selv er bevidst om. Det kan være dine venner eller kollegaer kan se du er meget frembrusene og impulsiv men det ikke er noget du selv er bevidst om.

Det skjulte område:
Det skjulte område er det som du selv ved men ingen andre ved. det kan være eksempelvis dårligt selvværd eller at du har en angst for noget, men skjuler det ved en facade, med bestemt tøj eller at undgå bestemte situationer.

Det ukendte:
Det ukendte er det som vi ikke selv er klar over er der, og som heller ingen andre kan se. det kan være eksempelvis at vi har oplevet et svigt fra vores far, og derfor senere i livet kan få svært ved at have tillid til det mandlige køn.

3. Forklar med dine egene ord de fem principper for anerkendende kommunikation.

Tag udgangspunkt i det positive:
Gør det som fungere, fokuser på alt det der går godt og brug energi på dette. Det er en godt idé at have nogle rutiner og aftaler om at dele sine positive erfaringer med hinanden.

Fortæl om det, der går godt:
Anderkend når andre gør et godt stykke arbejde, det er vigtigt at det er anerkendelse og ikke bare ros for at man er dygtig, men at man føler sig værdsat somme menneske.

Interessér dig for den, du taler med:
Vær aktiv lyttende og oprigtig interesseret, det kan være med til at man bedre kan sætte sig ind i den andens sted, og kan se en situation fra flere sider.

Anderkend den andens følelser:
Anderkend den andens måde at være på, og deres reaktion. Det er vigtigt at du gør det, også selv om du ikke er enig i den andens persons holdning

Vær konkret og tydelig:
Sig konkret og præcis hvad du vil have og forventer af den anden. Det gør at der ikke opstår misforståelser og du for sagt dine følelser.

4. Forklar med dine egne ord Transaktions analysen og beskriv hvad du kan bruge den til.
Transaktions analysen bentyttes til at analysere relationer mellem mennesker. Den beskriver hvordan man i forskellige relationer indtager en forskellig rolle i kommunikationen med den anden part.
Det beskrives at vi har 3 jeg-tilstande.

Forældrejeget:
Her indtager vi en beskyttende, omsorgsfuld, eller opdragende rolle i forhold til den anden part.
Det kan eksempelvis være i relation til vores mindre søskende, eller til barnet vi har i børnehaven.

Barnejeget:
Her indtager vi rollen som den der skal "opdrages". Det kan eksempelvis være når vi for at vide der ikke længere må ryges i arbejdstiden eller vi skal følge en fast plan når vi skal på tur med børnene.

Voksenjeget:
Her kommunikere og handler man fornuftigt og rationelt. Man overvejer sine tanker inden man udfører dem til handling. Det kan eksempelvis være i en samtale med forældre eller kollegaer på arbejdet.

# data[].attributes.body
"Vi er alle ligeværdige, men ikke ligestillede" - hvad ligger i den sætning?
At være ligeværdig betyder at alle skal have samme rettigheder i samfundet, men at vi ikke er ligestillede betyder vi ikke alle har samme resourcer og kompetencer i livet. Så der menes at alle skal have de samme muligheder i samfundet, på trods af forskellighed.

# data[].attributes.body
Fysisk funktionsnedsættelse:
En fysisk funktionsnedsættelse er en funktionsnedsættelse som har betydning for individets fysisk, at borgeren har besvær med at bevæge kroppen eller enkelte dele af kroppens funktioner ikke fungere optimalt.

Psykisk funktionsnedsættelse:

En psykisk funktionsnedsættelse er ofte svær at se da det er i hjernen funktionsnedsættelse forgår. Det kan eksempelvis være Autisme, ADHD eller lign.

Synligt handicap:
Et synligt handicap er ofte fysiske funktionsnedsættelser, men nogle fysiske handicaps er ikke altid synlige, da det kan være i perioder borgeren har besvær. Eksempelvis med sklerose er det meget forskelligt om borgeren har behov for kørestol fast, eller måske i perioder.

Det kan også være et manglende ben, arm eller lign.

Usynligt handicap

Et usynligt handicap er ofte de psykiske funktionsnedsættelser, dem du ikke nødvendigvis kan se hvad at kigge på det enkelte individ.

Muskelsvind:
Muskelsvind er et fællesnavn for en række forskellige neuromuskulære sygdomme.

Når du har muskelsvind, betyder det at dine muskler i kroppen svinder ind og omdanner sig til arvæv. Du derfor kan have udfordringer med at bevæge dig, tale, trække vejret med mere.

I øjeblikket har man kendskab til ca. 25 forskellige muskelsvinddiagnoser. Heriblandt er sklerose én af dem.

Sygdommene giver sig udslag i forskellige former for funktionsnedsættelser/handicap.

Der er stor forskel på de enkelte diagnoser og på, hvordan de udvikler sig.

Borgere med muskelsvind er udfordrede i forskellig grad, men tilfælles har de alle at de i højere eller mindre grad har besvær med at bevæge kroppen, da musklerne langsomt svinder ind. Borgerne kan have behov for hjælp til dagligdagens gøremål, så som tage tøj på, handle ind, gøre rent eller lign. da kroppen bliver hurtigt træt.

Borgere med muskelsvind har udfordringer i forskelligt sværhedsgrad med at bruge kroppen fysisk. Det er meget individuelt, og kan også forekomme i perioder.

3000 mennesker har muskelsvind i Danmark, ca. 2500 i så svær grad at de har behov for hjælpe midler i form af, kørestol, respirator, hjælp til dagligdagens gøremål, med mere.

Synsnedsættelse:
Synsnedsættelse skyldes, at synsindtrykket bliver ændret et eller andet sted på vejen gennem øjet og synsnerven til hjernen

ca. 67,8 % af danskerne bruger briller eller kontaktlinser.

39 mio. verden over er blinde.

90 % af verdens blinde og svagtseende bor i udviklingslandene.

Blinde og svagtsynede har oftest problemer med dagligdagens gøremål, og har brug for hjælp til praktiske ting i hverdagen.

Downs:
Downs skyldtes en kromosomfejl i hjernen. Downs er en medfødt funktionsnedsættelse og kan ikke opstå længere henne i livet.

Personer med downs har sværere ved at tillærer sig viden og er ikke på udviklingstrin svarerende til deres alder.

Der er over 2000 mennesker i Danmark med Downs.

Hjerneskadet:
Personer med hjerneskade har ofte problemer med deres reaktionsevne, og har svært ved at kommunikere, kan have adfærdsproblemer, eller være bevægelseshæmmede.

Hjerneskade kan både være medfødt men kan også forekomme ved en ulykke, eksempelvis trafik uheld, fald eller lign.

75.000 mennsker i Danmark er ramt af hjerneskade grundet apoleksi (hjerneblødning ell. blodprop)
ca. 47.000 grundet anden erhvervet hjerneskade.

Autisme:
Mennesker med autisme har svært ved at indgå i sociale relationer, og har svært ved at vise empati. De er har en anderledes og forsinket udvikling. Autisme er medfødt og viser sig oftest indenfor de første 3 år af deres liv.

Personer med Autisme har brug for meget struktur i deres hverdag, og har svært ved pludselige ændringer i hverdagen.

ca. 1% af befolkningen i Danmark har Autisme. I alt ca, 40.000-50.000.

Skizofreni:
Skizofreni er en funktionsnedsættelse som giver ændringer i tanker og adfærd hos personer med dianogsen. Sygdommen kan komme i perioder, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og egne forestillinger.  Dette kan være vrangforestillinger og hallucinationer.

Der er ca. 3500 nye tilfælde af skizofreni hvert år.
ca. 30-40 tusinde personer i Danmark er ramt af skizofreni.

Handicapkonventionen:
Handicap konventionen er FN som har udformet en lovgivning som er med til at give handicappede samme rettigheder til uddannelse og livevilkår som personer uden handicap.

Omsorgspligten:
I social service loven står beskrevet at det offentlige har aktiv omsorgsforpligtelse over for mennesker med med betydelig og varig funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.body
Jeg ville først og fremmest støtte Ole og Birgitte i deres seksualitet ved at give dem det privat liv de efterspørger. Det er ikke nødvendigvis at de ønsker at have sex sammen i det private rum men jeg ville dog alligevel først formidle for dem vigtigheden af brug af prævention og konsekvensen af ubeskyttet sex. Jeg ville som pædagogisk personale også være opmærksom på om Birgitte har samme lyst til at blive intim med Ole, som Ole har omvendt. Det er beskrevet i casen at det især er Ole som italesætter behovet, og derfor er det vigtigt at få talt med Birgitte om det også er hendes behov nu, eller om det er over hendes grænse.
Hvis Birgitte har samme lyst til at være intim med Ole, ville jeg italesætte muligheden for at hun kunne blive steriliseret, og hvilke konsekvenser det kan have for dem hvis ikke de er beskyttede under sex.
Jeg ville hvis Birgitte ikke ønskede sterilering vælge at tage muligheden for tvangs sterilisering op til debat med mine kollegaer. Da det ikke vil være forsvarligt at Ole og Birgitte kunne tage ansvar for et barn, ville udfaldet nok være at Birgitte skulle tvangs steriliseres.
Jeg ville også have en snak med både Ole og Birgitte om deres egne og hinandens grænser, så de for en forståelse for hinanden og at de ikke bliver udnyttet, og for overtrådt deres egne grænser.