# data[].attributes.headline
Genomgång och förklaring till källkritik

# data[].attributes.subject
Genomgång och förklaring till källkritik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ladda ner powerpointen här
Hur vet du vad du gjorde igår, eller för ett år sedan? Förmodligen minns du en del av det. Men det är troligen också så att du inte minns allt du gjorde och allt som hände dig. En del saker minns vi bättre än annat, särskilt sådant som vi upplever som viktigt. Annat, som vi inte upplever som viktigt, glömmer vi bort - om inte något händer som får oss att tänka på det. Att borsta tänderna är t ex en vardagsrutin som jag själv utför två gånger om dagen, varje dag, året om. Oftast tänker jag inte så mycket på det - utom när jag får ont i en tand, eller när jag får ett meddelande om att det är dags för ett tandläkarbesök. Dessa impulser gör att jag börjar fundera över hur pass väl jag skött mitt tandborstande den senaste tiden.

Vi människor minns alltså inte nödvändigtvis allt vi själva varit med om. Tänk då hur mycket svårare det måste vara att minnas sådant vi inte varit med om! Sådant som hände för så länge sedan att ingen nu levande kan minnas det, för ingen var med om det själv. Det är här historieskrivningen kommer in. Ett sätt att beskriva historia är att säga att det är mänsklighetens kollektiva minne.

Hur gör historiker för att ta reda på vad som har hänt i det förflutna? Eftersom vi inte automatiskt minns vad som hänt, måste historikerna leta efter spår som det förflutna lämnat kvar. Dessa spår brukar kallas för källor.

Vår kunskap om det förflutna bygger alltså på att vi har hittat källor som visar att saker och ting har hänt i det förflutna. Dessa källor använder historikerna för att rekonstruera en bild av vad som hänt i det förflutna. Den här bilden av det förflutna blir historia. En historikers arbete påminner alltså om polisens arbete i att rekonstruera hur ett brott gått till.

Här finns det två uppenbara problem. Det ena är att allt i det förflutna inte lämnat spår efter sig. Många människor har levt sina liv utan att lämna några spår som vi i nutiden kan återfinna. Deras liv, deras erfarenheter och livsöden är förlorade för oss. Därför är historien alltid ofullständig: vi kan inte veta allt som har hänt, bara det som lämnat spår.

Det andra problemet är hur vi ska förstå vad de efterlämnade spåren, källorna, egentligen berättar om det förflutna. För att kunna förstå källor har historikerna utvecklat en metod som brukar kallas källkritik.
Källor
Alla spår av det förflutna kan användas som källor till historia. Inom historievetenskapen brukar man skilja på olika sorters källor. En vanlig uppdelning är mellan kvarlevor och berättelser. En kvarleva är något som finns kvar av en händelse eller process i det förflutna. Det kan t ex röra sig om benrester, verktyg, vapen, dokument och byggnader. En berättelse är när någon eller några återberättar vad som hänt. Det kan handla om reseskildringar, brev, dagboksanteckningar, tidningsartiklar eller böcker som berättar vad som hänt. Till berättelser hör också ögonvittnesrapporter och självbiografiska berättelser.

Historikerna skiljer också på primärkällor och sekundärkällor. En primärkälla är antingen en kvarleva eller en berättelse av någon som själv var med om händelsen i det förflutna. En sekundärkälla är en berättelse av någon som inte var med om händelsen i fråga.
Källkritisk metod
Den källkritiska metoden handlar om att försöka förstå vad en källa kan säga om det förflutna. Men minst lika viktigt är att förstå vad en källa inte kan säga. För att tolka en källa använder sig historiker av flera olika frågor, i olika steg. Vi kommer här mest att arbeta med skriftliga källor och bilder, så frågorna är anpassade för sådana källor snarare än verktyg och byggnader.

1) Identifiering

Vad är det för slags källa? Vem har skapat den? När är den ifrån?

2) Innehåll

Vad innehåller källan? Vad står det?

3) Syfte

Varför har den här källan uppkommit? Vad kan den som skapat den har velat uppnå?

4) Användning

Vad kan vi få reda på med hjälp av källan?

5) Problem/begränsningar

Vad finns det för problem med att använda källan? T ex tendens, representativitet, mörkertal.

Utifrån dessa frågor kan man sedan försöka avgöra vad källan egentligen kan säga om den historiska händelse den handlar om.

Övningsuppgift: Ådalen 31

Examinationsuppgift: mänskliga rättigheter i historien
Fler källövningar Referenser
Det finns många olika genomgångar av källkritisk metod, och metoderna kan se något olika ut i olika länder, även om kärnan är gemensam. För en svensk överblick, se t ex Stellan Dahlgren och Anders Florén, Fråga det förflutna (Studentlitteratur 1996). För en angloamerikansk överblick, se Stéphane Lévésque, Thinking Historically. Educating Students for the Twenty-First Century (University of Toronto Press 2008).

# data[].attributes.attachment_link.title
Hur kan vi veta vad som hänt i det förflutna?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ladda ner powerpointen här Hur vet du vad du gjorde igår, eller för ett år sedan? Förmodligen minns du en del av det. Men det är troligen också så att du inte minns allt du gjorde och allt som händ...

# data[].attributes.headline
Genomgång och förklaring till historiebruk

# data[].attributes.subject
Genomgång och förklaring till historiebruk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I skolans historiekurser ingår det att man ska ta upp historiebruk. Här hittar du grundläggande information om det momentet.

Videopresentation:

Vad är historiebruk?
Historiebruk handlar om hur vi använder (brukar) historia i samhället för olika syften. Studieområdet har vuxit fram just för att det finns så många olika skäl för att intressera sig för historia.

Historievetenskapen har ett vetenskapligt intresse, det vill säga att historiker ska försöka ta reda på vad som är sant om det förflutna (så gott det går). Men vanliga människor behöver inte intressera sig för det, utan kan använda historia på andra sätt. Historiebruk handlar just om att analysera hur människor använder historia. Det centrala är inte om historia används på "rätt" sätt, utan snarare att se hur det används och vad användningen fyller för funktioner.
Olika sorters historiebruk
Här följer några olika sorters historiebruk. Flera olika sorters historiebruk kan förstås förekomma samtidigt.

Vetenskapligt historiebruk: Det här är det som historievetenskapen ska arbeta med. Akademiska historiker arbetar med att försöka ta reda på "vad som faktiskt hände" i den mån det går. Det vetenskapliga historiebruket innefattar källkritik, försök att göra rimliga rekonstruktioner och tolkningar av det förflutna, och en villighet att andra på sin uppfattning om det kommer ny information som gör att tidigare vetskap visar sig tveksam. Det vetenskapliga historiebrukets funktioner är dels att försöka fastställa en sanning, dels att granska, ifrågasätta och omtolka etablerade fakta. De som framför allt använder historia på detta sätt är professionella historiker, men även populärhistoriker och historielärare använder det (förhoppningsvis).

Existentiellt historiebruk: Historia kan användas för att förstärka en identitet, t ex en nationstillhörighet eller etnicitet. Sådant historiebruk kallas existentiellt. Tydliga exempel på existentiellt historiebruk är att många judar ser Förintelsen som central för deras identitet som judar, eller att många armenier ser de osmanska massakrerna av armenier 1915 som viktiga för att förstå armenierna som grupp. Det existentiella historiebruket blir ofta tydligast när det handlar just om historiska övergrepp mot folkgrupper: dessa erfarenheter svetsar samman den utsatta folkgruppen ännu mer.

Moraliskt historiebruk: Det moraliska historiebruket handlar om att granska och kritisera, och lyfta fram begångna orättvisor och utsatta grupper. Funktionen är att ifrågasätta vissa versioner av historia och belysa andra, ofta med målet att återupprätta någon eller några som drabbats av orättvisor. Syftet kan också vara att kritisera den som man uppfattar har makten i samhället. Ett bra exempel på moraliskt historiebruk är när journalisten Maciej Zaremba i slutet av 1990-talet lyfte fram den svenska statens steriliseringspolitik 1934-75 under beteckningen "tvångssteriliseringar". Zaremba kritiserade Sverige för att ha genomfört dessa grymma ingrepp och för att ha tystat ned informationen om dem. Hans artiklar inledde en debatt som fick till följd att de som utsatts för steriliseringar fick skadestånd av svenska staten.

Ideologiskt historiebruk: Ideologiskt historiebruk går ut på att man lyfter fram historia som stärker eller legitimerar den ideologi man själv står för, eller kritiserar och ifrågasätter andras ideologi. Funktionen är att legitimera den egna ideologin eller de beslut man fattat, eller att ifrågasätta motståndares beslut. Ideologiskt historiebruk är väldigt vanligt. Ett enkelt exempel är hur den politiska vänstern brukar lyfta fram USA som ett imperialistiskt land som krigat i världen utifrån vinstintresse, medan den politiska högern istället framställer USA som ett land som krigat för att skydda människors frihet och för att etablera demokrati.

Politiskt-pedagogiskt historiebruk: Det politisk-pedagogiska historiebruket handlar om att jämföra historiska händelser med nutiden. Politiskt gör en sådan jämförelse för att legitimera eller kritisera beslut. I västerländsk politik är det ofta populärt att jämföra med Hitler. Det gjorde USA:s president George W Bush 2003, å han likställde Iraks diktator Saddam Hussein med Hitler, för att legitimera USA:s invasion av Irak och försöka få internationellt stöd för den. Ett annat exempel är att likställa EU med Hitlers Tredje rike. Med en sådan jämförelse vill man markera att Sverige inte bör vara med i EU. Den här typen av jämförelser kan också användas i pedagogiskt (undervisande) syfte, för att vi ska lära oss att fatta beslut utifrån historiskt "likadana" situationer som vi befinner oss i nu. Det typiska för politisk-pedagogiskt historiebruk är att likheterna mellan historia och nutid överbetonas, och man fäster inte så stor vikt vid skillnaderna.

Kommersiellt historiebruk: Det här handlar om att använda historia för att sälja produkter. Det mest uppenbara exemplet är att sälja turistsouvenirer med historisk anknytning, t ex plastversioner av vikingahjälmar. Men även bruk av historia i film och dataspel kan klassas som kommersiellt: människor lockas av möjligheten att få uppleva det förflutna på ett lättillgängligt och engagerande sätt, och köper dataspelet/biljetter till filmen.

Icke-bruk av historia: Att inte använda historia, även om det är motiverat, kan klassas som ett "icke-bruk" av historia. Icke-bruket är en slags specialvariant av ideologiskt historiebruk, men man väljer att inte använda historia för att legitimera sitt samhälle eller sin ideologi, kanske för att det finns för stora problem med den faktiska historien. I Sverige på 1960- och 70-talen var det här ett vanligt historiebruk inom den socialdemokratiska ledningen: Sveriges historia sågs som mörk och dyster, och därför vill man inte koppla ihop den moderna staten med historien. Istället betonade man framtiden. Ett annat exempel är att skolundervisningen i många afrikanska stater inte tar upp Afrikas historia före imperialismen i slutet av 1800-talet. Anledningen är att de moderna afrikanska staterna bygger på imperialismens uppdelning av Afrika i kolonier. Att då ta upp vilka grupper och stater som existerade tidigare skulle kunna hota statens sammanhållning.

Diskussionsfråga: Vilka olika slags historiebruk finns i skolan? I den kurs du läser och i det undervisningsmaterial (t ex lärobok) som används?
Hur gör man en historiebruksundersökning?
För att undersöka historiebruk behöver du för det första något att undersöka (ett studieobjekt). Det enda kravet är att det på något sätt tar upp historia. Det kan handla om en lärobok i historia, en staty, ett dataspel, en film, en utställning eller något liknande.

Sedan behöver du fundera över några olika grundläggande frågor, t ex dessa:

Vilken historisk händelse/person handlar studieobjektet om?

Vad sägs om den historiska händelsen/personen? Hur stämmer det överens med andra källor om samma händelse/person?

Hur värderas händelsen/personen av den som gjort studieobjektet?

Hur och till vad används det historiska materialet? Vilka olika slags historiebruk är studieobjektet exempel på? Hur hade det kunnat användas annorlunda?

Vad har detta historiebruk för betydelse för oss idag?

Som du kanske märker stämmer dessa frågor ganska väl överens med de källkritiska frågorna. Det är inte så konstigt: för att kunna fundera över hur historia används behöver vi också fundera över vad det är för slags historiska fakta som presenteras och i vilken mån de stämmer. Skillnaden är att historiebruk mer handlar om vilken funktion användningen av historia har.

Uppgift (Historia 1b): Perspektiv på andra världskriget

Uppgift: Historiebruk i musik
Referenser
Klas-Göran Karlsson, "Historiedidaktik: begrepp, teori och analys" i Klas-Göran Karlsson & Ulf Zander (red), Historien är nu. En introduktion till historiedidaktiken (Studentlitteratur 2004).

# data[].attributes.attachment_link.description
I skolans historiekurser ingår det att man ska ta upp historiebruk. Här hittar du grundläggande information om det momentet. Videopresentation: Vad är historiebruk? Historiebruk handlar om hur vi använder (brukar) historia i samhället för olika syften. Studieområdet har vuxit fram just för att det finns så många olika skäl för att intressera sig för historia.

# data[].attributes.headline
Rätten att leva som alla andra: funktionsvariationer

# data[].attributes.subject
Rätten att leva som alla andra: funktionsvariationer

# data[].attributes.attachment_link.title
Nationen: Rätten att leva som andra | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
I Sverige har inställningen till personer med normbrytande funktionsvariationer varierat genom historien. Under 1900-talet rubricerades de som "sinnesslöa", omyndighetsförklarades och institutionaliserades. Journalisten Catrine Lundell berättar om hur "sinnesslöa" under 1940-talet utsattes för medicinska experiment. Under 1960-talet var författaren Vilhelm Ekensteen med och startade rörelsen Anti-handikapp.

# data[].attributes.attachment_link.title
Martin Luther King till Obama: Ut ur skuggorna

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tar avstamp i 1960-talets USA med en medborgarrättsrörelse som fördes med helt olika medel. Martin Luther King Jr med sin ickevåldsstrategi och de mer militanta Black Power- och Black Pantherrörelserna. Sångaren James Brown berättar om varför han bestämde sig för att byta frisyr utifrån ett politiskt ställningstagande.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Sverige har ansökningar om könskorrigering ökat under de senaste åren. Ibland pratas det om könskorrigering som att det vore något nytt för vår tid men människor som brutit mot föreställningar om kön har alltid funnits. Skådespelaren och journalisten Aleksa Lundberg reser till Gotland för att träffa Andreas Bruces släktingar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Under första världskriget led Sverige av hungersnöd och arbetarklassen svalt. 1917 inledde Sveriges arbetarklasskvinnor våldsamma hungerkravaller som låg på gränsen till revolution. Dessvärre nämns sällan arbetarkvinnornas hungerupplopp i beskrivningar av Sveriges demokratiprocess. Folkmusikern Sara Parkman besöker Söderhamn för att se var hungerprotesterna inleddes och berättar om kvinnor som kämpade för bröd och fred.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvinnans Sak - Museernas Kvinnosaker - Stockholms Kvinnohistoriska

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det här materialet handlar om dina och mina rättigheter, och våra möjligheter att vara de vi vill vara. Historien är fylld av människor som stått upp mot normer och lagar som begränsat. Här möter du några av de personer som kämpat för respekt och alla människors lika värde och rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det här materialet handlar om dina och mina rättigheter, och våra möjligheter att vara de vi vill vara. Historien är fylld av människor som stått upp mot normer och lagar som begränsat. Här möter du några av de personer som kämpat för respekt och alla människors lika värde och rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 27 januari samlas människor över hela världen i en årlig manifestation. Det är den internationella minnesdagen för Förintelsens offer - samma datum som förintelselägret Auschwitz-Birkenau befriades 1945.År 2005 deklarerade FN denna dag som internationell minnesdag. Sedan 2001 har det varit en nationell minnesdag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Varför kom tiden på 1700-talet att kallas för upplysningen? Programledaren Arantxa och ungdomarna Farnaz och Majed tar oss med på en historisk resa. Vi möter dåtidens filosofer och tänkare såsom Montesquieu, Rousseau och Mary Wollstonecraft. Och vi lär oss om upplysningsidéerna; förnuft, framtidstro, jämlikhet, åsiktsfrihet och religionsfrihet, och deras betydelse för eftervärlden, till exempel för kvinnors rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Under den franska revolutionen i slutet av 1700-talet gör folket uppror mot överheten. På kort tid avskaffas kungamakten och mänskliga rättigheter införs. Men det som börjar som en fredlig förändring övergår snabbt i ett blodbad. Varför hände det här just i Frankrike? Och hur gick revolutionen till?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Axel von Fersen var en av Sveriges mäktigaste och mest berömda personer i början av 1800-talet. Men det spreds ett rykte att han hade förgiftat kronprinsen, och en uppretad folkmassa mördade Axel von Fersen. Historien om mordet har berättats många gånger, men gick det verkligen till så? Hur vet vi det vi vet egentligen?

Till dig som är lärare

Lektionsförslag i historia, gymnasiet

I den här uppgiften tränar eleverna:

Lärarhandledning

Den här uppgiften tränar i första hand eleverna i källkritik. Eleverna får fundera över hur en historisk förklaring kan få eget liv när den återberättas om och om igen utan att gå tillbaka till källorna. Hur vet vi det vi vet om historia egentligen? Och vad händer när vi förenklar förklaringarna och utelämnar detaljer ur beskrivningen?

Eleverna bör känna till de källkritiska kriterierna närhet, beroende och tendens innan de genomför uppgiften.

Du kan låta eleverna arbeta enskilt eller i mindre grupper med frågorna innan ni sammanfattar i en gemensam diskussion i klassen. Det går också att göra uppgiften som en gemensam övning i klassen, till exempel som förberedelse för en egen uppgift på liknande tema. Du väljer själv om eleverna ska redovisa sina slutsatser muntligt eller skriftligt.

Klassen kan börja med att läsa artikeln om mordet på Axel von Fersen, men det finns också en sammanfattning av händelserna i elevinstruktionen.

Riddarhustorget, målning av Ferdinand Tollin 1841. Stadsmuseet i Stockholm

Till dig som är elev

Sammanfattning av historien kring mordet på Axel von Fersen

Axel von Fersen var en av Sveriges rikaste och mäktigaste personer.

Han hade varit lojal med den förre kungen, som blivit avsatt. En del människor verkar ha varit osäkra på om han var lojal med den nye kungen, Karl XIII och hans kronprins Karl August.

Kronprins Karl August får en stroke och dör. Det sprids ett rykte att Axel von Fersen har mördat honom.

Kronprinsens kista transporteras till Kungliga slottet inför begravningen. Kistan förs dit i procession, ett begravningståg med många vagnar och soldater som rider till häst. Axel von Fersen åker i en förgylld vagn i tåget. Processionen går förbi Hornsgatan på Södermalm och genom Gamla stan.

Det är mycket folk på gatorna. Folkmassan kastar stenar på vagnen som Axel von Fersen åker i, och slår på den med påkar.

Axel von Fersen lämnar vagnen och flyr in i ett hus i Gamla stan för att komma undan våldet. Han blir slagen vid flera tillfällen.

Misshandeln fortsätter när Axel von Fersen ska ledas över till Rådhuset, som också är polisstation. Han får till slut alla kläder avslitna och blir ihjälslagen, på Riddarhustorget.

Misshandeln fortsätter efter att han har dött. En person hoppar till exempel på Axel von Fersens bröstkorg.

En del vittnen pekar ut sjömannen Otto Johan Tandefeldt som den som har hoppat på bröstkorgen. Några tror att det var Tandefeldt de såg, men är osäkra. Flera vittnen säger att det var en person i sjömanskläder, men beskriver då andra kläder än de som Tandefeldt hade på sig den dagen.

Otto Johan Tandefeldt och tre andra personer blev dömda för delaktighet i mordet på Axel von Fersen.

Uppgift: Jämför berättelsen om mordet med några vittnesmål

Din uppgift är att läsa igenom tre vittnesmål och ett läkarutlåtande från 1810. Sedan ska du jämföra de källorna med en berättelse om mordet. Du kan klicka på källmaterialen under varje fråga för att läsa originaltexterna.

Du kan också läsa sammanfattningar av källorna och berättelsen med modern stavning.

1. Källmaterial: Vittnesmål från mordutredningen
Efter mordet blev det en stor polisutredning. Polisen förhörde hundratals vittnen till misshandeln och mordet. Några av vittnesmålen kan du läsa i Stockholmskällan.
- Vad säger vittnena om Otto Johan Tandefeldts delaktighet i misshandeln och mordet?

2. Källmaterial: Protokoll från obduktionen
Efter mordet blev Axel von Fersen obducerad av läkare. Du kan läsa obuktionsrapporten i Stockholmskällan.
- Vad dog Axel von Fersen av enligt läkarna som obducerade honom?

3. Källmaterial: Minnen ur Sveriges nyare historia, del V
1852-1853 skrev Berndt von Schinkel ned sina minnen av mordet på Axel von Fersen. Han säger sig ha varit ögonvittne till mordet, men han har inte blivit förhörd av polisen i utredningen.
- Hur menar Berndt von Schinkel att Axel von Fersen dog?

4. Hur dog Axel von Fersen?
- Jämför de tre källorna. Är de samstämmiga eller ger de olika bild av hur Axel von Fersen dog?

5. Gör en källkritisk värdering av de tre källmaterialen.
- Är källan äkta?
- Är källan oberoende och neutral, eller kan den vara partisk?
- Är det en primärkälla som berättar något i första hand, eller är det en sekundärkälla som bygger på vad andra källor berättar?
- Är källan samtida med händelsen eller har den tillkommit senare?
- I den här uppgiften har du tillgång till fem källor. Vad tycker du om urvalet av källor? Saknas det något för att ge en trovärdig bild av händelsen? Saknar du någons version eller perspektiv?

# data[].attributes.attachment_link.description
Axel von Fersen var en av Sveriges mäktigaste och mest berömda personer i början av 1800-talet. Men det spreds ett rykte att han hade förgiftat kronprinsen, och en uppretad folkmassa mördade Axel von Fersen. Historien om mordet har berättats många gånger, men gick det verkligen till så?

# data[].attributes.attachment_link.title
Lär dig historiebruk och om rasism i historien

# data[].attributes.attachment_link.description
På Forum för levande historia använder vi cookies för att webbplatsen ska fungera på ett bra sätt för dig. Genom att surfa vidare godkänner du att vi använder cookies. Läs mer här.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var i Bristol, Storbritannien, som en staty av slavhandlaren Edward Colston vältes och slängdes i vattnet i början av juni. Statyn vältes under en demonstration för Black lives matter - en rörelse som fått ny fart efter att afroamerikanske George Floyd kvävdes till döds under ett polisingripande.

Nu har en ny staty rests på samma plats, rapporterar The Guardian . Statyn som fått ersätta Colston föreställer Black lives matter-demonstranten Jen Reid, en av demonstranterna som var med då Colston-statyn vältes.

- För mig betyder det, "ut med det gamla och in med det nya". Att det är dags för förändring, säger Jen Reid.

Statyn heter A surge of power (en svallvåg av kraft) och har skapats av konstnären Marc Quinn. Inspirationen kom från ett foto på Reid då hon, med näven i luften, ställt sig där statyn av Colston tidigare stod.

Statyn av Jen Reid har inte godkänts av de lokala myndigheterna, som heller inte kommenterat framtiden för statyn som restes under onsdagsmorgonen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Black lives matter-demonstrant ersätter Edward Colston-staty

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var i Bristol, Storbritannien, som en staty av slavhandlaren Edward Colston vältes och slängdes i vattnet i början av juni. Statyn vältes under en demonstration för Black lives matter - en rörelse som fått ny fart efter att afroamerikanske George Floyd kvävdes till döds under ett polisingripande.

# data[].attributes.body
Häfte: källkritik och historiebruk

# data[].attributes.attachment_link.description
En genomgång om kalla krigets grunder, händelseförlopp och avslut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Finanskris, politisk splittring och upptakt till världens största konflikt.

# data[].attributes.body
Andra världskriget

# data[].attributes.attachment_link.description
Orsaker, händelser och konsekvenser om världens största väpnade konflikt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Historia: Första världskriget, kriget som skulle avsluta alla krig och dess konsekvenser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fatta historia: Första världskriget | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Två ungdomar, Candela och Saghar, och programledaren klär sig i tidsenliga kläder och provar hur det är att leva vid tiden för första världskriget. Detta varvas med faktafyllda animerade inslag där vi reder ut orsakerna till att kriget bröt ut, om skotten i Sarajevo, öst- och västfronten samt om freden i Versailles.

# data[].attributes.attachment_link.description
Varifrån kommer föreställningarna om Sverige och vad som är svenskt? Hur har dessa föreställningar påverkat historien? Skådespelaren och komikern Mustafa Al-Mashhadani träffar Marie Johansson Bergman som berättar om hur hon som barn sattes i fosterhem istället för att få tas om hand av sina släktingar på grund av att de var resande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ön Saint-Barthélemy i Karibien var en svensk koloni mellan 1784 och 1878. Kolonin är ett exempel på Sveriges delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. Journalisten Judith Kiros reser till Saint-Barthélemy för att se spåren efter Sveriges koloniala historia. Samtidigt diskuterar Kitimbwa Sabuni, talesperson för Afrosvenskarnas riksförbund, och forskaren Ylva Habel den svenska slavhandeln.

# data[].attributes.attachment_link.description
bit.do/kallkritik Vi kan använda källor på 2 olika sätt: sid. 18 OBS! Glöm ej att källan ALLTID ska kritiseras i förhållande till den fråga du ska besvara! Sid. 15-17 KUNSKAPSKRAV Alltså: använda, tolka & kritisera källor 2. Kvarleva En kvarleva ger oss kunskap om hur författaren

# data[].attributes.attachment_link.description
verb Lyfter fram det du står för - eller kritisera andra bit.do/historiebruk HISTORIEBRUK IDEOLOGISKT HISTORIEBRUK Att nyttja eller använda sig av något. HISTORIEBRUK Exempel från elever Nyttja / Använda. ex: att bruka jorden att bruka narkotika - att bruka historia "Jag skulle

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunskapskrav, Historia 1b, 100 po_ng, Kurskod HISHIS01b

# data[].attributes.attachment_link.description
TiDSLiNJE 2017 Feminism Rasism Teknologi U S A U-Länder Industrialisering Soft Power Periodisering Kategorisera historien för enklare överblick Epokernas namn berättar vad som utmärker t den Finns inget rätt eller fel En efterhandskonstruktion Bronsålder Järnålder Vikingatid Medeltid Jägar & samlar- kultur Flodkulturer Antiken Medeltiden Ex: Stormaktstiden W viktig på 1800-talet Miljön Ett särskilt årtal Århundrade Kännetecken "Först fanns inget sedan fanns allt" FORNTIDEN 10.000 f.v.t 2.000 f.v.t Förändring & Kontinuitet VAD FÖRÄNDRADES?