# data[].attributes.body
Hoitojaksot voivat kestää muutamasta vuorokaudesta kuukausiin tarpeen mukaan, myös lyhyet intervallihoitojaksot ovat mahdollisia.

Jokaiselle potilaalle tehdään yksilöllinen hoitosuunnitelma tulovaiheessa, yhdessä nuoren perheen kanssa.
Siinä sovitaan hoitojakson tavoitteet ja keinot niihin pääsemiseksi.
Lisäksi mahdollisuuksien mukaan aikataulutetaan jakso ja sovitaan aina myös jakson päätöstapaaminen.

Hoito sisältää keskustelua omahoitajan kanssa, osallistumista sovittuihin toipumista tukeviin ryhmiin, ja yksilöllisesti suunniteltua perhetyöskentelyä.

Hoitoa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä nuoren perheen, avohoidon ja koulun/sairaalakoulun kanssa sekä tarvittaessa lastensuojeluviranomaisten tai  muiden nuoren elämään keskeisesti liittyvien tahojen kanssa.

Nuoren liittyminen osaston yhteisöön on tärkeä osa hoitoa, samoin kuin päiväjärjestyksen ja arkirutiinien ylläpito.

# data[].attributes.body
- Ahdistuneisuushäiriöt
- Mielialahäiriöt
- Käytös- ja tarkkaavaisuushäiriöt
- Päihteidenkäyttö
- Syömishäiriöt
- Itsetuhoisuus

# data[].attributes.body
Osastolla hoidetaan 13–17- vuotiaita psyykkisesti sairastuneita nuoria.

Hoito koostuu keskimäärin kahdeksan viikkoa kestävästä tutkimusjaksosta tai määräaikaisesta hoitojaksosta.

Tutkimuksiin kuuluu oireiden ja toimintakyvyn kartoituksen lisäksi perhetilanteen arvion tekeminen.

# data[].attributes.body
Osastohoitoon hakeudutaan kun avohoidon eri toimintamallit ovat riittämättömiä. Osastohoitoon hakeudutaan aina lähetteellä.

Mikäli potilaalle tehdyn hoidontarpeen arvioinnin jälkeen potilaan katsotaan tarvitsevan osastohoitoa, lähettävä lääkäri tekee potilaasta oireiden vakavuudesta riippuen B1-lähetteen tai M1-lähetteen.

B1-lähete: potilas sitoutunut osastohoitoon ja oma tahto
(eli potilas haluaa itse hoitoon).

M1-lähete: 72h kestävä tarkkailulähete tahdosta riippumatta. -> osastolääkäri kirjoittaa M2 eli tarkkailulausunnon, jossa kuvataan nuoren sen hetkistä hoidontarvetta.

Hoitoon määräämispäätös voidaan tehdä tahdosta riippumatta mikäli on vaaraksi itselleen, muille tai mielenterveyshäiriö on vaarassa pahentua.

# data[].attributes.body
Ohjaaminen on aktiivinen vuorovaikutustilanne hoitajan ja nuoren välillä.
Laki potilaan asemasta ja oikeuksista määrittää sen, miten ohjaaminen tulee toteuttaa.

Potilaalle on annettava selvitys hänen terveydentilastaan,
hoidon merkityksestä,
eri hoitovaihtoehdoista ja niiden vaikutuksista sekä muista hänen hoitoonsa liittyvistä seikoista,
joilla on merkitystä päätettäessä hänen hoitamisestaan.

Lain mukaan terveydenhuollon ammattihenkilön on annettava ohjaus niin, että potilas ymmärtää sen sisällön.

Ohjaaminen voi olla sekä suullista että kirjallista.

# data[].attributes.body
Kun potilaan kotiutumisen aika lähestyy, hänelle järjestetään avohoitokontakti (esim. nuorten matala, a-klinikka, nuorisopsykiatrian poliklinikka) kotipaikkakunnalle.

Nuori voi saada tukea myös koulusta (koulupsykologi, kuraattori).

Nuori voi hyötyä myös erilaisista vertaistukiryhmistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Perusterveydenhuollon palveluita annetaan terveyskeskuksissa, työterveydenhuollossa sekä yksityisillä lääkäriasemilla. Lue lisää (THL) Oppilas- ja opiskelijahuolto Oppilas- ja opiskelijahuollon tarkoitus, tehtävät ja toimintatavat ovat pääpiirteiltään yhtenevät. Oppilashuolto termi on käytössä esi- ja perusopetuksessa ja opiskelijahuolto peruskoulun jälkeisissä opinnoissa. Seuraavassa kuvataan oppilashuollon tehtäviä ja järjestämistä ja lopuksi tuodaan lyhyesti esille opiskelijahuollon erityiskysymyksiä.

# data[].attributes.body
https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/83178/Milla_Rautiainen.pdf?sequence=1

https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1990/19901116

https://mieli.fi/fi/tukea-ja-apua/ryhmiss%C3%A4/ryhm%C3%A4t-tukea-tarvitseville-nuorille

# data[].attributes.body
- kymsote.fi
- youtube.com