# data[].attributes.headline
Kā piesaistīt tūristus Covid-19 krīzes laikā?

# data[].attributes.subject
Kā piesaistīt tūristus Covid-19 krīzes laikā?

# data[].attributes.attachment_caption
Starptautiskā tūrisma gada izmaiņas pasaulē no 2000. līdz 2019. gadam un 2020. gada prognožu scenāriji, %

# data[].attributes.body
Covid-19 krīze vairāk vai mazāk negatīvi ietekmējusi visas nozares. Tūrisma nozarei diemžēl "bija tas gods" vienai no pirmajām un arī vissmagāk izjust Covid-19 krīzes izraisītās sekas. Slēgtās valstu robežas krasi samazināja ceļotāju skaitu un pēc tam arī pilnībā apstādināja tūristu plūsmu, tādējādi samazinot tūrisma nozares ienākumus un atstājot bez darba daudzus tūkstošus nozarē strādājošo.
https://www.makroekonomika.lv/nakotnes-turisms-viesnicu-burzins-vai-distancesanas-latvijas-plavas

# data[].attributes.attachment_caption
Ārvalstu tūristu gada izmaiņas 2020. gada pirmajos četros mēnešos, %

# data[].attributes.body
Jau šā gada 1. ceturksnī visas pasaules tūrisma nozares rādītājos  redzama būtiska Covid-19 ietekme. Kopumā pasaulē tūristu skaits gada pirmajos trīs mēnešos samazinājās par 22%, martā sarūkot par 55%. Tie ir aptuveni 67 miljoni zaudētu tūristu. Saskaņā ar operatīvo informāciju – aprīlī visā pasaulē tūrisms piedzīvojis 94-99% lielu kritumu salīdzinājumā ar pagājušā gada aprīli.
https://www.makroekonomika.lv/nakotnes-turisms-viesnicu-burzins-vai-distancesanas-latvijas-plavas

# data[].attributes.attachment_caption
2020. gadā tūristu mītnēs apkalpotās personas, tūristu un lidostā apkalpoto pasažieru gada izmaiņas

# data[].attributes.body
2020. gads tūrismam iesākās diezgan cerīgi – pirmajos 2 mēnešos viesu skaits tūrisma mītnēs vidēji pieauga par 11% un par 12% palielinājās pavadīto nakšu skaits. Kā redzams, kopš marta vidus līdz ar robežu slēgšanu, lidojumu un starptautisko pasažieru pārvadājumu pārtraukšanu tūrisma mārketinga aktivitātes praktiski tika izbeigtas un tūristu skaits dramatiski saruka, kā rezultātā jau 1. ceturksnītūrisms piedzīvoja kritumu par 13%. Aprīlī viesu skaita sarukums sasniedza jau 94%, bet tūrisma mītņu (viesnīcu, viesu māju) rezervācijas lielākajai daļai tika atceltas, daži uzņēmumi, pārsvarā tikai nelielas viesu mājas aprīlī un maijā turpināja daļēji strādāt, ievērojot valstī noteiktos drošības pasākumus. Maijā jau ir manāma pavisam neliela situācijas uzlabošanās, un, lai gan tūristu skaita kritums (-88.5%) joprojām ir dramatisks salīdzinājumā ar 2019. gada maiju, tomēr, salīdzinot ar šā gada aprīli, viesu skaits palielinājies vairāk nekā 2 reizes.
https://www.makroekonomika.lv/nakotnes-turisms-viesnicu-burzins-vai-distancesanas-latvijas-plavas

# data[].attributes.body
2021. gada augustā no visiem tūristu mītnēs apkalpotajiem viesiem tikai 41,9 % jeb 107 tūkst. bija ārvalstu viesi, un tas ir par 31,6 % mazāk nekā 2020. gada augustā, tomēr par 27,5 % vairāk nekā jūlijā. To pavadīto nakšu skaits, salīdzinot ar pagājušā gada augustu, krities par 33 % un bija 198 tūkst., to liecina oficiālās statistikas portāls.
https://stat.gov.lv/lv/statistikas-temas/valsts-ekonomika/covid/7493-covid-19-ietekme-turistu-mitnes-apkalpoto-viesu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2021. gada augustā Latvijas tūristu mītnēs apkalpoti 255,6 tūkst. ārvalstu un vietējo viesu, kas ir par 14,9 % mazāk nekā 2020. gada augustā un par 0,5 % mazāk nekā jūlijā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Viesi tūristu mītnēs pavadīja 446,4 tūkst. nakšu, kas ir par 16,7 % mazāk, salīdzinot ar pagājušā gada augustu un par 1,2 % mazāk nekā jūlijā.

2021. gada augustā tūristu mītnēs tika apkalpoti 148,5 tūkst. Latvijas iedzīvotāju, kas ir par 3,4 % vairāk nekā 2020. gada augustā un par 19,2 % vairāk nekā 2019. gada augustā pirms pandēmijas. Vietējo iedzīvotāju pavadīto nakšu skaits bija 248,4 tūkst., un tas palielinājās par 3,5 %, salīdzinot ar pagājušā gada augustu.

Vispopulārākās Latvijas iedzīvotāju apmešanās vietas bija Rīgā, kur apmetās 16,1 % viesu, Liepājā - 7 %, Jūrmalā - 6,9 %, Cēsu novadā - 6,6 %, Talsu novadā - 5 %, Kuldīgas novadā - 4,6 % un Ventspilī - 4 %.

2021. gada augustā no visiem tūristu mītnēs apkalpotajiem viesiem tikai 41,9 % jeb 107 tūkst. bija ārvalstu viesi, un tas ir par 31,6 % mazāk nekā 2020. gada augustā, tomēr par 27,5 % vairāk nekā jūlijā. To pavadīto nakšu skaits, salīdzinot ar pagājušā gada augustu, krities par 33 % un bija 198 tūkst.

Visvairāk ārvalstu viesu uzņemts no Lietuvas (23,6 tūkst.), Vācijas (18,3 tūkst.), Igaunijas (13,3 tūkst.), Polijas (5,8 tūkst.), Apvienotās Karalistes (4,7 tūkst.), Itālijas (3,4 tūkst.), Francijas (3,1 tūkst.), Somijas (2,9 tūkst.) un Krievijas (2,8 tūkst.).

Visvairāk ārvalstu viesu uzņemti Rīgā - 64,5 %, Jūrmalā - 11,9 %, Liepājā - 3,8 %, Ventspilī - 2,8 % un Siguldas novadā - 2,2 %.

Arī 2021. gada augustā vērojamais viesu skaita samazinājums no Lietuvas, Igaunijas un Somijas skaidrojams ar pagājušās vasaras tā dēvēto "Baltijas burbuli", kura ietvaros pērn augustā būtiski palielinājās pārrobežu ceļošana starp kaimiņvalstīm un Somiju.

Mediju jautājumi:
Komunikācijas daļa
E-pasts: media@csp.gov.lv
Tālr.: 27880666

Papildu informācija par datiem:
Ilze Ķerus
Transporta un tūrisma statistikas daļa
E-pasts: Ilze.Kerus@csp.gov.lv
Tālr.: 67366778

# data[].attributes.attachment_link.title
COVID-19 ietekme: tūristu mītnēs apkalpoto viesu skaits

# data[].attributes.attachment_link.description
2021. gada augustā Latvijas tūristu mītnēs apkalpoti 255,6 tūkst. ārvalstu un vietējo viesu, kas ir par 14,9 % mazāk nekā 2020. gada augustā un par 0,5 % mazāk nekā jūlijā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Viesi tūristu mītnēs pavadīja 446,4 tūkst.

# data[].attributes.body
2021. gada augustā Latvijas tūristu mītnēs apkalpoti 255,6 tūkst. ārvalstu un vietējo viesu, kas ir par 14,9 % mazāk nekā 2020. gada augustā un par 0,5 % mazāk nekā jūlijā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati.
https://stat.gov.lv/lv/statistikas-temas/valsts-ekonomika/covid/7493-covid-19-ietekme-turistu-mitnes-apkalpoto-viesu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2021. gada augustā Latvijas tūristu mītnēs apkalpoti 255,6 tūkst. ārvalstu un vietējo viesu, kas ir par 14,9 % mazāk nekā 2020. gada augustā un par 0,5 % mazāk nekā jūlijā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Viesi tūristu mītnēs pavadīja 446,4 tūkst. nakšu, kas ir par 16,7 % mazāk, salīdzinot ar pagājušā gada augustu un par 1,2 % mazāk nekā jūlijā.

2021. gada augustā tūristu mītnēs tika apkalpoti 148,5 tūkst. Latvijas iedzīvotāju, kas ir par 3,4 % vairāk nekā 2020. gada augustā un par 19,2 % vairāk nekā 2019. gada augustā pirms pandēmijas. Vietējo iedzīvotāju pavadīto nakšu skaits bija 248,4 tūkst., un tas palielinājās par 3,5 %, salīdzinot ar pagājušā gada augustu.

Vispopulārākās Latvijas iedzīvotāju apmešanās vietas bija Rīgā, kur apmetās 16,1 % viesu, Liepājā - 7 %, Jūrmalā - 6,9 %, Cēsu novadā - 6,6 %, Talsu novadā - 5 %, Kuldīgas novadā - 4,6 % un Ventspilī - 4 %.

2021. gada augustā no visiem tūristu mītnēs apkalpotajiem viesiem tikai 41,9 % jeb 107 tūkst. bija ārvalstu viesi, un tas ir par 31,6 % mazāk nekā 2020. gada augustā, tomēr par 27,5 % vairāk nekā jūlijā. To pavadīto nakšu skaits, salīdzinot ar pagājušā gada augustu, krities par 33 % un bija 198 tūkst.

Visvairāk ārvalstu viesu uzņemts no Lietuvas (23,6 tūkst.), Vācijas (18,3 tūkst.), Igaunijas (13,3 tūkst.), Polijas (5,8 tūkst.), Apvienotās Karalistes (4,7 tūkst.), Itālijas (3,4 tūkst.), Francijas (3,1 tūkst.), Somijas (2,9 tūkst.) un Krievijas (2,8 tūkst.).

Visvairāk ārvalstu viesu uzņemti Rīgā - 64,5 %, Jūrmalā - 11,9 %, Liepājā - 3,8 %, Ventspilī - 2,8 % un Siguldas novadā - 2,2 %.

Arī 2021. gada augustā vērojamais viesu skaita samazinājums no Lietuvas, Igaunijas un Somijas skaidrojams ar pagājušās vasaras tā dēvēto "Baltijas burbuli", kura ietvaros pērn augustā būtiski palielinājās pārrobežu ceļošana starp kaimiņvalstīm un Somiju.

Mediju jautājumi:
Komunikācijas daļa
E-pasts: media@csp.gov.lv
Tālr.: 27880666

Papildu informācija par datiem:
Ilze Ķerus
Transporta un tūrisma statistikas daļa
E-pasts: Ilze.Kerus@csp.gov.lv
Tālr.: 67366778

# data[].attributes.attachment_link.title
COVID-19 ietekme: tūristu mītnēs apkalpoto viesu skaits

# data[].attributes.attachment_link.description
2021. gada augustā Latvijas tūristu mītnēs apkalpoti 255,6 tūkst. ārvalstu un vietējo viesu, kas ir par 14,9 % mazāk nekā 2020. gada augustā un par 0,5 % mazāk nekā jūlijā, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. Viesi tūristu mītnēs pavadīja 446,4 tūkst.

# data[].attributes.body
1. Covid-19 krīzes laikā var piedāvāt tūristiem veselīgu distancēšanos un atpūtu pļavās, mežos un lauku sētās.

# data[].attributes.body
2.  Sabiedrības vakcinācija.

# data[].attributes.body
3. Sporta lielā nozīme tūrismā; padarot reģionus pievilcīgus āras sporta nozarē, tūristiem ir iespēja radīt lielāku sportistu un skatītāju ceļošanu uz sporta pasākumiem.

# data[].attributes.body
1. Ārvalstu tūristiem kļūst arvien grūtāk apmeklēt publiskus kultūras un izklaides pasākumus, tāpēc atpūta dabā ir labs veids, kā izmēģināt kaut ko jaunu un labi pavadīt laiku, neskatoties uz ierobežojumiem. Dažādas turisma firmas piedāvā izstrādātas pastaigās takas, pārgājienus un citas aktivitātēs dabā, līdz ar to arī pieaugs pieprasījums pēc uzticamas un aktuālas informācijas par dabas objektiem un dažādiem maršrutiem. Kā arī tūristi varētu veidot paši savus maršrutus, kas, manuprāt, ir interesanti un tādā veidā var izvēlēties to, kas patiks labāk, un veidot savu sapņu atpūtu dabā.

# data[].attributes.body
2. Sabiedrības vakcinācija ļauj pieaugt cilvēku skaitam, kuri var atrasties iekštelpās, sabiedriskajā transportā un droši apmeklēt publiskas vietas. Līdz ar to paaugstinās pakalpojumu skaits, kurus var izmantot tūristi, tādā veidā vairāk tūristu ceļo, apmeklē dažādus pasākumus un iestādes.

# data[].attributes.body
3. Padarīt reģionus pievilcīgus, tas nozīmē veidot un attīstīt kādas jaunas braukšanas, oriantēšanās trases, spēļu laukumus u.c.
Piemēram, attīstot ziemas sporta tūrismu Latvijā, tas piesaistīs vairāk ārvalstu tūristus, kuri dzīvo karstajās valsīs, kur nav ziemas. Kā arī veidojot dažādus lielus sporta pasākumus Latvijā, piemēram, streetball sacencības, orientēšanās sacensības, sacensības vieglatlētika utt. ,ir iespēja piesaistīt tūristus no visas pasaules, kuri atbalstīs savus favorītus.

# data[].attributes.body
1. Katram ir sava gaume attiecībā uz ceļojumiem, tāpēc daļai no sabiedrības var nepatikt tāds piedāvājums, kā atpūta dabā. Šis atpūtas veids ne vienmēŗ liecina par to ka cilvēkiem ir svarīga apkārtējā vide, jo bieži vien tūristi atstāj pēc sevis gružus, kurus pēc tam arī neviens nesavāc.
Daudzi tūristi neapzinas savu atbildību, kā arī
izvēlas videi nedraudzīgu ceļošanu un ceļošanas transportu, pateicoties tam neatstāj iespēju arī nākamajām paaudzēm baudīt unikālus mirkļus dabā!

# data[].attributes.body
2. Protams attiecībā pret vakcīnu katram ir sava izvēle. Ir cilvēki, kas negrib vakcinēties, jo domā ka tas draudēs viņu veselībai, vai arī netic ka tāds vīruss kā Covid-19 vispār eksistē. Nevakcinētajiem ir stingri ierobežojumi, tāpēc šobrīd starp tūristiem reti atrodas tie kas nav vakcinēti, tādā veidā jo vairāk nevakcinēto, jo mazāka tūrisma plūsma.

# data[].attributes.body
1. Tūrisms dabā ne vienmēr valstij dos labumu, jo vairākums cilvēku neaizdomājas par pasaules nākotni, par to liecina draudmīgie skati mežā. Covid -19 pandēmijas laikā vel vairāk tika piesārņota daba ar nevajadzīgām un vecām maskām. Tā ir viena no lielākajām globalajām problēmām pasaulē!

# data[].attributes.body
2. Cilvēkiem kas ir vakcinējušies ir vairāk iespēju ceļot, apmeklēt iestādes, tirzniecības centrus utt. Manuprāt tādā veidā nevakcinētie, redzot šo bildi jūtas apspiesti un attālināti no sabiedrības.

# data[].attributes.body
3. Covid-19 pandēmijas laikā tūrisms ir vairāk jāatbalsta, lai pēc pandēmijas tas kļūtu videi draudzīgāks, drošāks un ilgtspējīgāks.

# data[].attributes.body
3. Svarīgi pieminēt, ka veiksmīgāk sporta kurortu attīstība tiek sekmēta citās valstīs, piemēram, Austrijā, kur ir alpu kalnu sistēma. Latvijas sporta nozare nav tik labi attīstīta, ņemot vērā to, ka nav tik lielas finanses un resursi, kā arī fizioģeogrāfiskais stāvoklis neatļaj mums izbūvēt grandiozus projektus.

# data[].attributes.body
4.Tas  ir ātri veicams, nav tik dārgs, kā testēšana labaratorijā, tas ir ērti.

# data[].attributes.body
4. Katram vajadzēs parūpēties lai iegādātos tādu testu, ne katrā valstī to viegli atrast. Tests ne vienmēr ir patiess.

# data[].attributes.body
4. Pirms lidojuma nevakcinētie veic ātro testu.

# data[].attributes.body
5. Izveidot bezmaksas testu veikšanu nevakcinētajiem, pirms brauciena.

# data[].attributes.body
5. Ja tūristi pirms brauciena veiks testus, kuri būs bezmaksas: piesaistīs vairāk tūristu, jo viņiem tas ir izdevīgi, paaugstinās nopirkto biļešu skaitu, kas ir izdevīgi no ekonomikas viedokļa.

# data[].attributes.body
5. Tam ir vajadzīgas ļoti lielas finanses, diemžēl to šobrīd nav, jo nauda  aiziet uz vairāk vajadzīgākām nozarēm, piemēram medicīna. Būs lielas rindas uz bezmaksas  testu, pirms lidot būs jāgaida ilgs laika periods.

# data[].attributes.body
6. Transportā (lidmašīnās, kuģos, utt.) izveidot plastmasas nožogojumus, ieverojot distanci starp cilvēkiem.

# data[].attributes.body
6. Palīdzēs radīt drošāku sajūtu ceļotājiem, kas ir ļoti svarīgi. Ar šādiem atrebūtiem lielāks procents pasargāties no covid-19.

# data[].attributes.body
6. Var palikt karsti un slikti starp plastmasas sienām, nav komforti, pārāk maz vietas. Nav videi draudzīgi. Daudziem būs vienalga uz distanci, to pierāda situācija ārā, sabiedriskajā transportā, veikalos, kad cilvēkiem ir vienalga uz nozīmēm par 2m distancēšanos.