# data[].attributes.body
Der er tale om serviceloven når det handler om rehabilitering. Fra 1 januar 2015 blev det vedtaget i folketinget at alle borgere der søger om hjemmehjælp skal tilbydes et rehabiliteringsforløb.

# data[].attributes.body
Rehabilitering er en tidsbestemt og målrettet samarbejdsproces mellem pårørende, borger og fagfolk. Meningen er at en borger som har eller har risiko for at få begrænsninger i sit liv, kan blive så selvstændig som muligt og få et meningsfuldt liv.

Kort fortalt er det en form for træning fagfolket og borgeren laver, så borgeren kan blive så selvstændig som muligt og kan mestre sit eget liv.

# data[].attributes.body
Det er hele forløbet fra start til slut.
Rehabilitering er tidsbestemt. Det vil sige at man sætter en slut dato på. fx at man regner med at borger kan det om 10 uger. Det betyder at om 10 uger gennemgår man om målet er opnået.
De 10 uger er hele forløbet.

# data[].attributes.body
Den rehabiliterende tilgang er den tilgang jeg har til borgeren når jeg kommer ud til borgeren. Man skal have en positiv og motiverende tilgang så borgeren også ser meningen med rehabilitering og ønsker at forsætte. Vi vil gerne have at borgeren er aktiv deltagene, og det kræver at borgeren er motiveret til det.

# data[].attributes.body
SSA/SSH skal være positiv og motiverende og give en støttende hånd. Borgeren skal være den aktive del ikke SSA/SSH.
SSA/SSH skal også observere hvordan det går og hvordan borgeren har det. Fx kan borgeren været faldet og nu være endnu mere usikker på rehabiliteringen. Det er her at SSA/SSH skal støtte ham og sikre ham med en positiv holdning så han føler sig mere tryg.
SSA/SSH skal desuden også kontrollere om alt går som planlagt efter tidsplanen og sørge for at noter det SSA/SSH observere.

# data[].attributes.body
Det er måden et menneske vil klare ny situationer på. Det kan både være nye og svære situationer og det kan både ramme fysisk, psykisk og socialt.

# data[].attributes.body
Marslows behovspyramide er lavet ud fra menneskets grundlæggende behov. Alle mennesker har nogle behov som er ens. Det er forskelligt hvilken styrke behovene for hver person. Evnen til opfylde ens egne behov ændrer sig med ens alder og livsomstændighederne.
Marlsows behovspyramide består af fysiske behov, tryghedsbehov, sociale behov, præstationsbehov og selvrealiseringsbehov.
Vores egne behov bliver inddelt efter mangel- og vækstbehov.

# data[].attributes.body
Det er kroppens fysiologiske behov. Det er det grundlæggende kroppen behøver for at kunne fungere. Fx mad, drikke, søvn, sex, hygiejne osv.

# data[].attributes.body
Det er vores behov for at føle vi er i sikkerhed, stabilitet, beskyttelse osv.

# data[].attributes.body
Det er vores behov for fællesskab, kærlighed, venskab og at føle vi er accepteret af ens nære omgivelser, familie, naboer, kollegaer og som en del af sammenfundet.

# data[].attributes.body
Det kan også kaldes egobehov. Det er et behov for anerkendelse, selvtillid, status, værdighed osv. Og et behov for at blive påskønnet og få ros fra andre.

# data[].attributes.body
Det er ens behov for at virkeliggøre ens mål. At opnå såkaldte højdepunktsoplvelser eller åbenbaringer. Opsøge nye udfordringer og nå så langt man kan og opfylde ens dybeste længsler..

# data[].attributes.body
Vi havde i gruppen lavede det der hedder SMART-mål. I SMART-mål havde vi givet ham 6 uger til at kunne gå rundt om huset (bevæge sig i ens nærmiljø). De 6 uger er så lang hans rehabiliterende forløb er.

I vores rehabiliterende seance mødte vi ham med positivitet og motivation så han havde lysten til at gå rundt og bevæge sig. Vi blev tæt på ham (ved siden af ham) for at skabe tryghed for ham. Det er vores rehabiliterende tilgang.

# data[].attributes.body
Carl Ejner mestre mange ting selv og er generelt en positiv og glad person, men han har ikke evnen til at følge med tiden og ændre sin levemåde efter hvordan resten af verdenen ændre sig.

# data[].attributes.body
Fysiske behov:
Carl Ejner har som alle andre brug for mad, drikke, søvn og hygiejne osv.

Tryghedsbehov:
Igen så har Carl Ejner som alle andre mennesker brug for at føle sig i sikkerhed og føle sig tryg i sine omgivelser.

Sociale behov:
Carl Ejner har ikke så stort et behov her. Han har i hele sit liv haft en lille omkreds af mennesker omkring ham og er derfor vant til at være alene.

Præstationsbehov:
Han har et godt forhold med sin ven Jon og sin niece Åse. Af disse mennesker får han anerkendelse og bliver påskønnet af dem. Han virker til at have meget selvtillid og selvværd. Det virker som et behov han ikke har så meget behov for.

Selvrealiseringsbehov:
Han har små mål i løbet af dagen fx at ordne brænde men han opsøger ikke som sådan nogle nye udfordringer eller nogle dybe længsler. Han virker til at have det fint der hvor han er i sit liv. Det betyder at dette er et behov han ikke har så meget behov for.