# data[].attributes.headline
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä

# data[].attributes.subject
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä

# data[].attributes.headline
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä & aspatiimit

# data[].attributes.subject
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä & aspatiimit

# data[].attributes.headline
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & kulttuuriaineistot ja erikoiskokoelmapalvelut ryhmä & tieteenalaryhmä & hankintatiimi & metatiimi

# data[].attributes.subject
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & kulttuuriaineistot ja erikoiskokoelmapalvelut ryhmä & tieteenalaryhmä & hankintatiimi & metatiimi

# data[].attributes.headline
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä

# data[].attributes.subject
& toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä" & tieteenalaryhmä

# data[].attributes.body
Miksi ei ole täällä?

# data[].attributes.headline
Power BI-työkalun käyttö analytiikkaan pohdinnassa? Voisiko tätä avata enemmän vielä?

# data[].attributes.subject
Power BI-työkalun käyttö analytiikkaan pohdinnassa? Voisiko tätä avata enemmän vielä?

# data[].attributes.headline
Ei vain tämä toiminto vaan yleinen asia. Monien työnkuvat muuttuvat. Järjestetäänkö perehdytystä uusiin tehtäviin? Viimeeksi n. 6 vuotta sitten luvattiin mutta näin ei sitten tehtykkään. Uudet on perehdytetty - mutta miten vanhat työntekijät? Tämä asia on ollut esillä ennenkin.

# data[].attributes.subject
Ei vain tämä toiminto vaan yleinen asia. Monien työnkuvat muuttuvat. Järjestetäänkö perehdytystä uusiin tehtäviin? Viimeeksi n. 6 vuotta sitten luvattiin mutta näin ei sitten tehtykkään. Uudet on perehdytetty - mutta miten vanhat työntekijät? Tämä asia on ollut esillä ennenkin.

# data[].attributes.body
--
Tulee huomata, että tämä merkitsee joillekin oman ammatillisen identiteetin muutosta ja esim. jos työtehtävät muuttuvat ja vanhat joissa on esim. 25-30 v. osaaminen häviävät/siirtyvät toisille niin tämä voi aiheuttaa joillekkin stressiä, työmotivaation ja jaksamisen laskua ja  halua esim. lähteä pois. Tämä ei ole tietenkään uudistuksen tarkoitus - mutta täytyy myös ymmärtää psyykkiset puolet - ja esim. se, että jotkut joutuvat tekemään surutyötä ja tälle on annettava aikaa ja on myös ymmärrettävä se, että jotkut voivat kokea syrjäyttämisen tunteita ja voivat surea esim. oman asiantuntemuksensa siirtymistä itseltä pois. Tämä ei ole ole ollut esilä vielä - ehkä on tarkoitus tulla esille myöhemmin. Tätä puolta ei nimittäin oikein hallittu ehkä kunnolla 6 vuotta sitten.

# data[].attributes.headline
Vaiko siis Opetus, ohjaus ja järjestelmät-alla?

# data[].attributes.subject
Vaiko siis Opetus, ohjaus ja järjestelmät-alla?

# data[].attributes.body
ymmärtääkseni se = tietoasiantuntijat jaetaan tieteenalaryhmiin

# data[].attributes.body
Ymmärtäisin tämän niin, että tieteenalakohtaiset asiantuntijat siirtyvät tieteenalaryhmien lisäksi Tietoaineistopalvelut toiminnon ”vastuu- ja kehittämisryhmään”. Hankinta- ja metatiimien vetäjinä pysyisivät 100% tiiminvetäjän töitä tekevät vetäjät, kun taas ”vastuu- ja kehittämisryhmää” vetävät palvelupäälikkö ja rekrytoitava johtava asiantuntija.

# data[].attributes.body
Mietin ryhmän laajuutta ja toimivuutta: ei varmaankaan ole ajatus, että kaikki tieteenalapalveluryhmissä olevat asiantuntijat ja tietoaineistopalveluihin muuten kuuluvat olisivat mukana tietoaineistopalveluiden vastuu- ja kehittämisryhmässä?

# data[].attributes.body
Voisiko ajatella, että kaikkien toimintojen “vastuu- ja kehittämisryhmän" tehtäviin lisättäisiin myös tilastojen /analytiikan sekä asiakaspalautteen  kokonaisuudet? Vaikka koordinointi "asuukin" asiakaspalvelun alla, mielestäni nämä asiat nivoutuvat hyvin yhteen palvelutarjonnan kehittämisen ja asiakasnäkökulman huomioimisen kanssa.

# data[].attributes.headline
“Vastuu- ja kehittämisryhmän” alle alaryhmiä ja/tai projekteja

# data[].attributes.subject
“Vastuu- ja kehittämisryhmän” alle alaryhmiä ja/tai projekteja

# data[].attributes.body
Voisiko näiden ryhmien alla toimia pienempiä, tiettyyn teemaan erikoistuneita alaryhmiä, jotka valmistelisivat asioita? Osa näistä asioista olisi ehkä toistuvaa perustoimintaa eivätkä sen vuoksi sovi projekteiksi?

# data[].attributes.body
Toiminnon roolit ja vastuut on hyvä selvittää ja kirjata ylös, kun päästään suunnittelussa pidemmälle esim. miten jaetaan/hoidetaan muissa toiminnoissa johtavalle asiantuntijalle kuuluvat tehtävät?

# data[].attributes.body
Voisivatko johtavat asiantuntijat kuulua jatkossa joryyn?

# data[].attributes.headline
Osaamisen kehittäminen ja palveluiden laatu

# data[].attributes.subject
Osaamisen kehittäminen ja palveluiden laatu

# data[].attributes.body
Kuka vastaa tieteenalaryhmien osaamisen kehittämisestä, palveluiden tasalaatuisuudesta eri tieteenaloille? Kokoontuvatko kaikki tietoasiantuntijat kaikkien pallojen aiheista säännöllisesti? Erikoistutaanko eri asioihin tieteenalaryhmien sisällä? Onko tieteenalaryhmillä vetäjää? Kuuluvatko kaikki asiantuntijat johonkin tieteenalaryhmään?
Eikö päälliköillä ole vastuuta yhteistyöstä koko kirjaston tasolla?

# data[].attributes.body
Voisivatko toimintojen vastuu- ja kehittämisryhmät muodostaa jatkossa yhteistyöfoorumin, jossa olisivat mukana myös toiminnon päälliköt ja kirjaston johto?

# data[].attributes.body
ei sunkaan kaikki sinne siirry, vaan kaikki asiantuntijat siirtyvät eri tieteenalaryhmiin?

# data[].attributes.body
Opettavatko tieteenalaryhmät jatkossa kaiken ja tekevät työnjaon keskenään: IL-opetus, dataopetus, henkilöstön koulutus, opiskelijoiden koulutus? Entä laitos- ja oppiainekäynnit? Ovatko ne palvelukokonaisuuksissa vai tieteenalaryhmissä? Esim. mikä ryhmä tai kokoonpano opettaa sitaatioanalyysejä tai DMP:tä?

# data[].attributes.body
Onko kirjaston johtoryhmä täällä jossain? Entä mitä tapahtuu pätille?

# data[].attributes.body
Tämä kuten muutkin mallit vaatii paljon keskustelua ja sopimista eri tahojen kesken. Ja viestimistä. Ja sopimusten kirjaamista ja viestintää.

# data[].attributes.headline
Miten käy tiiminvetäjille, joiden tiimiä ei erikseen uudessa mallissa mainittu?

# data[].attributes.subject
Miten käy tiiminvetäjille, joiden tiimiä ei erikseen uudessa mallissa mainittu?

# data[].attributes.body
Tämä oli hyvä kommentti ja tärkeä asia! Muutos herättää tunteita ja niiden käsittelyyn pitäisi varata aikaa ja keskustelumahdollisuuksia.

# data[].attributes.body
Onko ajatuksena, että UTUPub, Annales, Väitöskirjojen julkaiseminen, Aineistonhallintasuunnitelmien tuki ja Tutkimusdatan hallinnan tuki sijoittuu myös tieteenalaryhmiin? Minulle jäi tämä vähän epäselväksi, mutta se voisi toimia hyvin juuri näissä tieteenalakohtaisissa ryhmissä. Tulisi ihmiset tutuiksi laitoksiin ja oppiaineisiin päin, joka on varmaan yksi suuri tavoite ja kehityskohde?

# data[].attributes.headline
Nykyinen asparyhmä > toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä"?

# data[].attributes.subject
Nykyinen asparyhmä > toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmä"?

# data[].attributes.body
Nykyinen asparyhmä lienee luonteva pohja toiminnon "vastuu- ja kehittämisryhmälle".

Miten ryhmää kehitetään vastaamaan uuden palvelukokonaisuuden tarpeita?

Suurennetaanko ryhmää uusien vastuiden myötä?

Perustetaanko alaryhmiä valmistelemaan asioita?

Jaetaanko vastuita ryhmäläisten kesken?

# data[].attributes.body
Kun nyt muitakin asiantuntijatiimejä mainittiin niin en malta nostaa pohdittavaksi myös TTJ-tiimin tulevaisuutta. Vuosien myötä ja pitkäjänteisellä työllä tiimi on kehittänyt toimintaansa ja kokonaisvaltaista julkaisutiedon hallintaa, tiedon laatua ja Turun yliopiston julkaisutietojen tehokkaampaa keruuta. Tiimi on myös tärkeä tukipilari erityisesti tieteenalan vastuuvalidoijille. Lisäksi tiimissä tehdään tiivistä yhteistyötä yliopistoyhteisön sisällä ja kansallisella tasolla.

# data[].attributes.body
Päälliköillä ja johtavilla asiantuntijoilla voisi olla oma yhteistyöfoorumi, jonne valmisteltaisiin asioita laajemmin pienemmissä ko. asioihin liittyvissä työryhmissä/kehittämisryhmissä/projektiryhmissä päätettäväksi.

# data[].attributes.body
Hienoa, että aito asiakasymmärrys ja asiakkaiden tarpeiden ymmärtäminen on nostettu esiin ja kirjattu mukaan moniin/kaikkiin (?) palvelukokonaisuuksiin. Varataanko tarpeiden selvittämiseen erikseen resursseja: työaikaa, koulutusta, ulkopuolisia asiantuntijoita? Kuka vastaa kokonaisuudesta?

# data[].attributes.body
Tieteenalapalveluryhmien ja aspa/analytiikka/tilat/viestintä-toiminnon vastuu- ja kehittämisryhmän (tai sen aspa-alaryhmän) välille tarvitaan vahva rajapinta, jotta viestintä toimii ja asiakaspalvelua voidaan kehittää kokonaisuutena. Edustajat puolin ja toisin? Henkilöitä, jotka kuuluvat molempiin toimintoihin?

# data[].attributes.body
Näyttää siltä, että elinkaaritiimi hajotetaan pienempiin osiin. Kuitenkin se on ollut tärkeä tukipilari tietoasiantuntijoille, vaikka kaikilla onkin oma tieteenalansa. Tiimin välinen yhteistyö on todella tärkeätä.

# data[].attributes.body
Edellinen idea on kannatettava mutta mukaan olisi hyvä ottaa myös toiminnon vastuu- ja kehittämisryhmän edustajat, jolloin käsiteltävät asiat ja linjaukset tulisivat kerralla yhteiseen keskusteluun ja vuoropuheluun.

# data[].attributes.body
Yhteen palluraan kuuluu paljon ihmisiä, jolloin jakaantuminen pienempiin asiantuntijaryhmiin voisi olla paikallaan. Yhteistyö eri palluroiden välillä voisi toteutua niin kehittämis-ryhmien ja tieteenalaryhmien kautta: mikäli tieteenalaryhmään tulee edustajia jokaisesta pallurasta, on eri toimintojen väliseen tiedonkulkuun hyvä mahdollisuus.

# data[].attributes.headline
Miksi täytyy olla erikseen vastuu- ja kehittämisryhmä? 

# data[].attributes.subject
Miksi täytyy olla erikseen vastuu- ja kehittämisryhmä? 

# data[].attributes.body
Mieluummin tieteenalaryhmässä vastuuhenkilöt eri asioille, joiden kehittämisestä vastaavat. Näitä eri ryhmiä on niin paljon, että kaikki aika tulee kulumaan eri ryhmien kokouksissa.
Johtavat asiantuntijat voisivat koordinoida tieteenalaryhmien toimintaa keskenään, jotta saataisiin tasalaatuiset palvelut kaikille tieteenaloille.

# data[].attributes.body
Jos rekrytointilupaa ei odotuksista huolimatta saataisikaan, niin ehkä toisen johtavan asiantuntijan voisikin sijoittaa tietoaineistopalveluihin, joka on suuri kokonaisuus? Tosin tänne on tulossa kaksi tiiminvetäjää päällikön työtä helpottamaan...

# data[].attributes.body
Voisi olla hyvä kartoittaa minkälaisia vaativampia tiimien yhteistyötilanteita on ja voisiko olla hyvä nimetä vastuuhenkilöitä näihin vaativampiin tilanteisiin, jotka koordinoivat 2 tai useamman tiimin yhteistyötä tässä kohdassa. Osinhan tällaisia jo on.

# data[].attributes.headline
suunnitteluun/kehittämiseen ja kokouksiin menee suuri osa työaikaa, kun on päälliköt, johtavat asiantuntijat,  tiiminvetäjät ja kehittämistyöryhmät  ja henkilöiden kokonaismäärä ei kuitenkaan lisäänny

# data[].attributes.subject
suunnitteluun/kehittämiseen ja kokouksiin menee suuri osa työaikaa, kun on päälliköt, johtavat asiantuntijat,  tiiminvetäjät ja kehittämistyöryhmät  ja henkilöiden kokonaismäärä ei kuitenkaan lisäänny

# data[].attributes.body
Tutkimuksen palveluissa on luotu kansallisella tasolla tunnustettua uraauurtavaa data-tukea ja -opetusta. Palvelun ylläpitäminen ja kehittäminen edellyttää substanssiosaamiseen perustuvaa koordinaatiovastuuta ja resursseja toiminnan kehittämiseen. Toivottavasti tämä voidaan jatkossakin turvata. Datapalvelut ovat myös tärkeä tukipalvelu yliopistolle ulkoisen, kilpaillun tutkimusrahoituksen saamisessa.

# data[].attributes.body
Jos vanhat tiimit (elinkaaritiimi) jäävät pois, niin tilalle pitää saada entistä tiimiä vastaava työryhmä. Ettemme taas jää yksinämme painimaan samojen asioiden kanssa. Tiimin tuki ja yhdessä oppiminen ja -tekeminen on ollut erittäin tärkeää.

# data[].attributes.body
Jokin uusi tehokkaampi tapa hoitaa palaverit ja tiedon kulku, kuin että on monia erillisä sellaisia, vaikka niitäkin tarvitaan, niin esim yksi talokohtainen palaveri, jossa kaikki kys.tieteenalan ihmiset mihin palvelukokonaisuuteen he kuuluvatkin ovat paikalla ja käydään samassa palaverissa asiat läpi ja näin tieto siirtyy kaikkien kesken kesken yhdeltä istumalta/etäkokoukselta

# data[].attributes.body
Ylempänä esitetty idea toisen johtavan asiantuntijan sijoittamisesta jo tässä vaiheessa tietoaineistopalveluihin päällikön tueksi on kannatettava, jotta tämän kooltaan suurimman kokonaisuuden toiminta saadaan täysipainoisesti käyntiin.

# data[].attributes.body
Tiistaina kerrottiin, että asiantuntijatiimien jatkoa tullaan arvioimaan osana jatkokehittämistä. Tuntuu melko sekavalta, jos tähän malliin istutetaan vielä nykyisiä asiantuntijatiimejä.
Eikö niiden toiminta tule korvautumaan uudessa mallissa tieteenalaryhmillä, toimintojen kehittämisryhmillä, toimintojen välisellä yhteistyöllä ja erilaisilla projekteilla?

# data[].attributes.body
Parantaisiko tiedonkulkua ja yhteistyötä palvelukokonaisuuksien välillä ja niiden sisällä Teamsin (tai muun vastaavan järjestelmän) nykyistä laajempi käyttö? Teamsissa on samassa järjestelmässä mahdollista muokata tiedostoja yhdessä sekä säilyttää niitä ja siinä on myös samassa paketissa viestintätyökaluja (chat ja keskusteluvälilehdet).

# data[].attributes.body
Eri kokonaisuuksien ja palveluryhmien välistä yhteistyötä järjestettäessä olisi hyvä muistaa, että viestintäfoorumeissa ns. rivityöntekijälle vähemmän on enemmän, ei ripotella tietoja ja tiedostuspaikkoja ympäriinsä, vaan selkeät viestintäkanavat (Teams?) joita käytetään ja varmistetaan, että kaikki tietävät kehen ottaa missäkin asiassa yhteyttä / mikä asia kuuluu minkäkin joukon hoidettavaksi. Kaikki ei tietenkään kuulu kaikille, vaan kuten täällä jossain mainitaan, päälliköillä ja johtavilla asiantuntijoilla oma foorumi, josta asiat sitten siirtyvät pienemmille ryhmille. Läpinäkyvyys on kuitenkin tärkeää, esim. aspaan otetaan yhteyttä hyvin monenlaisten asioiden puitteissa ja olisi hyvä, että osaisi heti ohjata asiakkaan oikeaan suuntaan.

# data[].attributes.headline
 Toimintojen vastuu- ja kehittämisryhmät

# data[].attributes.subject
 Toimintojen vastuu- ja kehittämisryhmät

# data[].attributes.body
Kuuluuko toimintojen vastuu- ja kehittämisryhmiin entisaikojen tiiminvetäjät, joilla kehittämisvastuuta toiminnoista ja heiltä tulee tehtävät tieteenalatyypeille. VAI kuuluuko sinne kaikki asiantuntijat?

# data[].attributes.body
Tämä on erittäin hyvä tavoite, joka toteutuu kyllä osittain jo nyt, mutta ei toteudu vastuuta vain antamalla. Miten uudessa organisaatiorakenteessa huolehditaan siitä, että vastuu tehtävistä, mahdollisesti jopa ehkä ihan uusista otetaan? Siiloutumisen välttely alkaa siitä.

# data[].attributes.body
Voisiko ajatella, että UTUPub-julkaiseminen olisi asia, joka menee tieteenalavastaaville vai peräti asia, joka ei "tiimiydy" vaan sille osoitetaan omat resurssit. Tähän kokonaisuuteen kuuluu tiivis yhteistyö myös Yliopiston koulutuksen toimialan kanssa.

# data[].attributes.body
Meilä on yliopistolla erilaisia kohderyhmiä, joita opetamme. Toivon mukaan uudessa organisaatiossa nämä ryhmät ja heidän erilaiset tarpeensa otetaan huomioon. Eli ei tasapäistetä oppijoita. Eri ryhmillä on erilaiset lähtökohdat ja tarpeet. Se mitä opetetaan/neuvotaan perustukinto-opiskelijalle ei ole sama, mitä opetetaan/neuvotaan tutkijan uralla jo pidemmälle ehtineelle.

# data[].attributes.body
Ylempänä pohdittiin, tulisiko elinkaaritiimin tilalle entistä tiimiä vastaava työryhmä. Nykyisenlaisena elinkaaritiimiä ei ehkä kannata siirtää työryhmäksi, mutta elinkaaritiimin sisällä  jo nyt pienemmät, tiettyihin aihealuesiin keskittyvät työryhmät, joissa ovat ne, joita asia koskee. Jotkin tehtävät ovat tietysti jatkuvia, jolloin tietyt henkilöt kokoava työryhmä voisi olla tarpeen. Joissain töissä sen sijaan projektimuotoisuus voisi toimia: koottaisiin tietty porukka tekemään tietty asia, esimerkiksi näyttely, jonka jälkeen projekti olisi valmis.

# data[].attributes.body
Kansallisesti tehtyä linjaustyötä mm. oppimisen ja oppimateriaalien avoimuuden linjaus https://avointiede.fi/fi/linjaukset-ja-aineistot
Pidettävä esillä toiminnon vastuu- ja kehittämistyöryhmässä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avoimen tieteen koordinatiossa tuetaan tutkimusyhteisöä laatimaan yhteisiä linjauksia ja suosituksia tukemaan tieteen ja tutkimuksen avointa saatavuutta.

Tähän on koottu keskeisiä avoimen tieteen ja tutkimuksen dokumentteja:

Linjaustyön jatkuu kaikissa asiantuntijaryhmissä. Suunniteltu aikataulu linjausten laatimiselle ja avoimille kommentoinneille vuosille 2021-2022:

# data[].attributes.attachment_link.description
Avoimen tieteen koordinatiossa tuetaan tutkimusyhteisöä laatimaan yhteisiä linjauksia ja suosituksia tukemaan tieteen ja tutkimuksen avointa saatavuutta. Tähän on koottu keskeisiä avoimen tieteen ja tutkimuksen dokumentteja: Linjaustyön jatkuu kaikissa asiantuntijaryhmissä. Suunniteltu aikataulu linjausten laatimiselle ja avoimille kommentoinneille vuosille 2021-2022:

# data[].attributes.headline
Olisi hyvä, jos opetus-/data-/järjestelmä-/ttj-töissä luotettaisiin tieteenalan "omien" asiantuntijoiden ja sihteerien asiantuntijuuteen. Kaikkea kehitystyötä ei tarvitse viedä pätiin tai varsinkaan tuoda sieltä alatasoille. Ruohonjuuritasolla tapahtuu paljon, ja olisi hyvä, ettei sitä liialla säätämisellä "yhdenmukaisuuden" nimissä häirittäisi.

# data[].attributes.subject
Olisi hyvä, jos opetus-/data-/järjestelmä-/ttj-töissä luotettaisiin tieteenalan "omien" asiantuntijoiden ja sihteerien asiantuntijuuteen. Kaikkea kehitystyötä ei tarvitse viedä pätiin tai varsinkaan tuoda sieltä alatasoille. Ruohonjuuritasolla tapahtuu paljon, ja olisi hyvä, ettei sitä liialla säätämisellä "yhdenmukaisuuden" nimissä häirittäisi.

# data[].attributes.body
Kansallisesti tehtyä linjaustyötä mm. Avoimen toimintakulttuurin linjaus https://avointiede.fi/fi/linjaukset-ja-aineistot
Pidettävä esillä toiminnon vastuu- ja kehittämistyöryhmässä. Se antaa raameja niin avoimelle julkaisemiselle, aineistojen hallinnalle kuin tutkijoiden arvioinnillekin.

# data[].attributes.body
Tuleeko vastuu uusiin tehtäviin perehdyttämisestä toimintojen vastuu- ja kehittämisryhmille?

# data[].attributes.body
Tullaanko tieteenalaryhmissä jakamaan työtehtäviä ja vastuita uudelleen? Etenkin avoimen tieteen tehtävät, joita toistaiseksi on hoitanut hyvin pieni joukko. Mikäli tehtävät ja vastuut säilyvät yksilötasolla ennallaan, tulee tämä nykyistä suurempi tieteenalavastuu kuormittamaan yksittäistä työntekijää yhä enemmän.

# data[].attributes.body
Kannatan aiempia kommentteja viestintäfoorumeista ja alustoista! Kirjastolle on tosiaan kertynyt monia eri alustoja ja kanavia vuosien varrella.
Jokainen tiimi/toiminto on ottanut niitä käyttöön omien tarpeiden ja mieltymysten perusteella, mutta nyt uudistusta tehtäessä voitaisiin yhdessä miettiä, mitä oikeasti tarvitsemme ja haluamme?
Tämä voisi olla hyvä hetki tähänkin uudistukseen, kun asioita muutenkin muutetaan ja mietitään uudella tavalla. Ehkä uusi yhteistyöalusta voisi koostua asiakokonaisuuksista ennemmin kuin tiimeistä ja ryhmistä?
Toki alustasta toiseen vaihtaminen on työlästä, mutta jos sillä saataisiin paremmat lähtökohdat uudelle toimintamallille, niin se kannattaisi.

# data[].attributes.body
Kannatan edellisiä kommentteja! Kunhan luodaan selkeät ohjeet ja pelisäännöt alustalle, siitä saataisiin toimiva tiedonvälityskanava. Tiedot olisivat samassa paikassa ja säästyisi aikaa, kun ei tarvitsisi miettiä, minne mikäkin dokumentti on tallennettu. Lisäksi keskustelujen saaminen samaan paikkaan olisi erittäin hyvä ja esim. Teams toimisi tähän. Verrattuna nykyiseen aspachattiin keskustelujen jakaminen aihealueisiin esim. "maksut" toisi helpotusta viestitulvaan, koska voisi seurata itseä koskevia keskusteluja. Ennemmin asiakokonaisuuksista kuin tiimeistä koostuva rakenne voisi tosiaan olla toimiva.

# data[].attributes.body
Onko tieteenalaryhmillä vetäjää?

# data[].attributes.headline
Missä ovat tiiminvetäjät? Ovat kantaneet hurjasti vastuuta sekä tiimeissä että yksilöinä, nyt uudessa rakenteessa jotenkin vain häviävät ja koordinaatiovastuu siirtyy – keille?

# data[].attributes.subject
Missä ovat tiiminvetäjät? Ovat kantaneet hurjasti vastuuta sekä tiimeissä että yksilöinä, nyt uudessa rakenteessa jotenkin vain häviävät ja koordinaatiovastuu siirtyy – keille?

# data[].attributes.headline
Tieteenalapalvelujen ydinryhmien ”yhden luukun” periaate on hyvä uudistus tieteenalakohtaisten palvelujen kehittämisessä ja yhteistyön lisäämisessä tiedeyhteisön kanssa tieteenalojen erityispiirteet huomioon ottaen. Tärkeää on kuitenkin myös yhteistyö eri tieteenalapalvelujen välillä, ettei eriytymistä omiin blokkeihin pääse tapahtumaan.

# data[].attributes.subject
Tieteenalapalvelujen ydinryhmien ”yhden luukun” periaate on hyvä uudistus tieteenalakohtaisten palvelujen kehittämisessä ja yhteistyön lisäämisessä tiedeyhteisön kanssa tieteenalojen erityispiirteet huomioon ottaen. Tärkeää on kuitenkin myös yhteistyö eri tieteenalapalvelujen välillä, ettei eriytymistä omiin blokkeihin pääse tapahtumaan.

# data[].attributes.headline
Tietoaineistoista vastaavat tietoasiantuntijat, mihin ja miten he sijoittuvat tieteenalapalveluryhmien lisäksi? Tietoaineistopalveluihin varmastikin siinä mainittujen tehtäväkokonaisuuksien osalta, mutta miten? Toiminnon ”vastuu- ja kehittämisryhmää” ei varmastikaan ole tähän tarkoitettu, mutta missä käsitellään heille yhteiset asiat kuten sisällönkuvailu, määrärahaan liittyvät yhteiset toiminnat ja seuranta, e-aineistojen käsittely ja aineistojen valinta, e-aineistojen ylläpito ja tiketit? On mielestäni erittäin tärkeää, että tietoasiantuntijoiden yhteistyö näiden keskeisten työtehtävien osalta jatkuu. Elinkaaressa on jo tehtäviin perustuvia työryhmiä, ehkä tätä toimintamallia voisi hyödyntää jatkossakin? 

# data[].attributes.subject
Tietoaineistoista vastaavat tietoasiantuntijat, mihin ja miten he sijoittuvat tieteenalapalveluryhmien lisäksi? Tietoaineistopalveluihin varmastikin siinä mainittujen tehtäväkokonaisuuksien osalta, mutta miten? Toiminnon ”vastuu- ja kehittämisryhmää” ei varmastikaan ole tähän tarkoitettu, mutta missä käsitellään heille yhteiset asiat kuten sisällönkuvailu, määrärahaan liittyvät yhteiset toiminnat ja seuranta, e-aineistojen käsittely ja aineistojen valinta, e-aineistojen ylläpito ja tiketit? On mielestäni erittäin tärkeää, että tietoasiantuntijoiden yhteistyö näiden keskeisten työtehtävien osalta jatkuu. Elinkaaressa on jo tehtäviin perustuvia työryhmiä, ehkä tätä toimintamallia voisi hyödyntää jatkossakin? 

# data[].attributes.body
Kannatan ylempänä esitettyä ajatusta, että johtavat asiantuntijat voisivat koordinoida tieteenalaryhmien toimintaa keskenään, jotta saataisiin tasalaatuiset palvelut kaikille tieteenaloille.

# data[].attributes.headline
Edellisen kommentin huomio tiettyä yhteistä asiaa tekevien henkilöiden yhteisestä ryhmästä pätee varmasti muihinkin ei-enää-nimeltä-mainittuihin tiimeihin, kuten ttj ja jupa.

# data[].attributes.subject
Edellisen kommentin huomio tiettyä yhteistä asiaa tekevien henkilöiden yhteisestä ryhmästä pätee varmasti muihinkin ei-enää-nimeltä-mainittuihin tiimeihin, kuten ttj ja jupa.

# data[].attributes.body
Komppaan "omiin" asiantuntijoihin luottamiseen.

# data[].attributes.body
Ei kai tähän enää voida vanhoja tiimejä iskeä lisäksi? Ei kaikki työaika voi mennä kokoustamisiin. Joko pidetään vanhat tiimit tai sitten mennään kokonaan uuteen. Ei mitään sekamallia. Tiiminvetäjät ovat tehneet ison työn ja ansaitsevat arvostuksen ja kiitoksen. Ei tätä uutta organisaatiomallia pidä ottaa moitteena tai tunnustuksen puutteena vaan mahdollisuutena uuteen.

# data[].attributes.body
Tieteenalapalveluiden rooli tuossa organisaatiokaaviossa voidaan tulkita aika monenlaisilla tavoilla ja millä tavoin tehtävät sijoittuvat palluroiden ja tieteenalaryhmien välille. Itse mielsin tieteenalaryhmät metaforisesti vähän kuin tikettipalveluksi; yhden luukun kautta tavoittaa kaikkien eri toimontojen ihmiset, jotka toimivat vähän kuin portinvartioina eri toimintojen ja tiedekuntien välillä. Omissa ajatuksissani toiminnot ovat ne jotka tuottavat palvelut ja tieteenalaryhmä on se, joka pitää tietyn tieteenalan palveluiden väen ajantasalla (niin ttj, data, avoin tiede, metriikka, aineistot, opetukset jne.) En ajatellut niin että tieteenalaryhmä toteuttaisi kaikki palvelut ja kaikkien ryhmäläisten tulee osata kaikkea vaan että tieteenalapalvelu toimii vähän kuin "tikettipäivystäjinä", joka huolehtii, että kysymykseen löytyy joltain taholta vastaus.

# data[].attributes.headline
Toivottavasti kukaan ei ota uudistusta moitteena! Kuitenkin: Kuka tekee tiiminvetäjien "ison työn" tulevaisuudessa? Kenelle tiiminvetäjien (esim. kansalliseen yhteydenpitoon, perehdytykseen, koordinointiin liittyvä) vastuu siirtyy? Tämän kokonaisuuden alle tulee kuitenkin kolme vanhaa tiimiä.

# data[].attributes.subject
Toivottavasti kukaan ei ota uudistusta moitteena! Kuitenkin: Kuka tekee tiiminvetäjien "ison työn" tulevaisuudessa? Kenelle tiiminvetäjien (esim. kansalliseen yhteydenpitoon, perehdytykseen, koordinointiin liittyvä) vastuu siirtyy? Tämän kokonaisuuden alle tulee kuitenkin kolme vanhaa tiimiä.

# data[].attributes.body
Millaisia roolituksia tieteenalaryhmissä on järkevä tehdä? Säilyykö esim. tietoasiantuntijoiden ja informaatikoiden tehtäväsisältöjen erottelu, jolloin kumpaankin tehtäväsisältöön ehkä sitten  lisätään läpäiseviä teemoja kuten avoin tiede sovellettavaksi ko. tehtäväkenttään? Entä kuinka inklusiivisia/eksklusiivisia eri tietenalaryhmät ovat keskenään: onko  eri tieteenalaryhmien jäsenten syytä tehdä jatkossakin kiinteää yhteistyötä keskenään tieteenalaryhmien rajat ylittäen ja tarvittaessa esim. paikata poissaoloja - vai tuleeko paikkaus tieteenalaryhmän sisältä?

# data[].attributes.headline
Uudistuksen tarkoitus lienee entistä parempi asiakaskokemus kirjaston kaikista toiminnoista. Hyvä että pyritään parempaan palveluun, se vaatii erilaisten asiakkaiden tarpeiden analysointia. Tiedekuntiin ha laitoksiin päin yhden luukun palvelu ja joustava yhteistyö erittäin hyvä asia mutta miten toteutus? Sitten henkilökunnan asema kirjastossa- miten henkilöt valikoituvat mihinkin tehtävään, onko nyt tehtävät muutokset kiveen hakattuja, miten käy tehtävänkuvien ja mahdollisuuksien muuttaa tehtäviään niin halutessaan. Aika kiveen hakattuja tuli viimeksi organisaatiouudustuksessa ja useiden työntekijöiden tehtävänkuvat kaventuivat. Hyvän palvelun takana on motivoitunut henkilöstö nimekkeeseen katsomatta. 

# data[].attributes.subject
Uudistuksen tarkoitus lienee entistä parempi asiakaskokemus kirjaston kaikista toiminnoista. Hyvä että pyritään parempaan palveluun, se vaatii erilaisten asiakkaiden tarpeiden analysointia. Tiedekuntiin ha laitoksiin päin yhden luukun palvelu ja joustava yhteistyö erittäin hyvä asia mutta miten toteutus? Sitten henkilökunnan asema kirjastossa- miten henkilöt valikoituvat mihinkin tehtävään, onko nyt tehtävät muutokset kiveen hakattuja, miten käy tehtävänkuvien ja mahdollisuuksien muuttaa tehtäviään niin halutessaan. Aika kiveen hakattuja tuli viimeksi organisaatiouudustuksessa ja useiden työntekijöiden tehtävänkuvat kaventuivat. Hyvän palvelun takana on motivoitunut henkilöstö nimekkeeseen katsomatta. 

# data[].attributes.body
Yhteistyön lisääminen tiedeyhteisön kanssa vaatii jalkautumista tiedekuntiin, kontaktien luomista ja aikaa tälle kaikelle.

# data[].attributes.body
Pienempiä ryhmiä tarvitaan. Myöskin aikaa perehtyä. Kukaan ei voi enää olla”jokapaikan höylä” mutta varamiehisyyttä tarvitaan ja jonkinlaista valmiutta hoitaa muitakin kuin ns. päätehtäviään koska henkilökunnan määrä on rajallinen. Yhteistyömuotoja pitää kehittää myös kirjaston sisällä. Vaatii mietintää miten se tehdään.

# data[].attributes.body
Kommenttina ylempään että vanhoja tiimejä ei uudessa mallissa voi enää pitää. Uusi toiminta- ja organisoitumissuunnitelma perustuu jo tässä muodossa hybridimalliin, jossa on sekä tiimejä että asiantuntijaryhmiä ja nyt erilaisia yhteistyömuotoja ideoimalla voidaan löytää toimintamalleja, joissa esimerkiksi kokousten määrä ei kasva kestämättömäksi.

# data[].attributes.body
Olisi yvä kuulla toimiiko nykyisen asparyhmän mielestä heidän toiminta hyvin vai mitä siihen kaivattaisiin.

# data[].attributes.body
Tarvitaanko kahta aspatiimiä jatkossa kun Teutori poistuu.

# data[].attributes.body
Elinkaaren toiminta kai jatkuu vastuu- ja kehittämisryhmässä. Mukana varmaan myös informaatikot. Ryhmään voisi kuulua sihteeri määräaikaisena. Vuoro vaihtuisi sopivin välein ja jokainen pääsisi mukaan kehittämään.

# data[].attributes.body
suurin panos olisi hyvä olla yhteistyötaito, ei niinkään erikoiskokoelmien asiantuntija.

# data[].attributes.body
Uusi malli korostaa yhteistyötä sekä kirjaston sisällä että kirjaston ulkopuolisten toimijoiden kanssa. On hyvä, että yhteistyön tekeminen laajenee, tulee pienempiä työryhmiä ja esim. kansallisiin työryhmiin saataisiin laajempaa edustusta kaikista asiantuntijaryhmistä.

# data[].attributes.body
Näiden kahden tiimin yhteisiä projekteja voisi eri aineistojen elinkaaren ja erityisluonteen sekä siihen liittyvien tehtävien kehittminen. Projekti voisi olla kuin pitkitetty tiimikokous eli olisi useampi tilaisuus joissa perusasioita käytäisiin läpi yhdessä ja sitten projekti päättyisi. Vetäjänä johtava asiantuntija.

# data[].attributes.body
Kommenttina edelliseen eli tarvitaanko 2 aspatiimiä. Jos on yksi tiimi, niin tarkoittaako, että rotatoidaanko jokaisessa kirjastossa? Arcanum on tulossa lisäksi uutena.

# data[].attributes.body
Asiantuntijoiden vastuun lisääminen on hyvä asia. Vastuuseen liittyy myös velvollisuuksiaa eli on huolehdittava, että itsenäinen toiminta ei tarkoita siiloutumista.

# data[].attributes.body
Yhteinen tehtävienhallintatyökalu on hyvä idea. Tuo näkyvyyttä eri työryhmien tekemiseen ja kokonaiskuvan mitä kirjastossa tehdään.

# data[].attributes.body
Voisiko tässä vaiheessa tarkastella tehtävien jakautumista näiden tiimien kesken Alma-näkökulmasta? Onko nykyinen jako paras mahdollinen?

# data[].attributes.body
Ei mielestäni aina. Esim. meta voisi jossain tilanteessa toimia/tehdä tietueita tms. ennen hankintaa

# data[].attributes.body
Voisi koettaa kartoittaa mitkä kohdat metan ja hankinnan tehtävissä on vaativimmat, aikaa vievimmät ja parantaa sitä kohtaa. Toisi osaamista ja nopeutta. Voisi johtaa tehtäväkiertoon, joka taas toisi vaihtelua sitä haluaville.

# data[].attributes.body
Tänään on hyvä keskittyä tehtäviin. Tulevaisuuden suunnittelu myöhempään.Mikä tiimeissä toimii nyt ja mikä ei.

# data[].attributes.body
Selkeytetään nämä

# data[].attributes.headline
Ennemmin asiakokonaisuuksista kuin tiimeistä koostuva rakenne voisi tosiaan olla toimiva.

# data[].attributes.subject
Ennemmin asiakokonaisuuksista kuin tiimeistä koostuva rakenne voisi tosiaan olla toimiva.

# data[].attributes.body
Kahden aspatiimin yhdistämisestä voisi keskustella.

# data[].attributes.headline
Voiko pyytää muutosta nykyisiin tehtäviin?

# data[].attributes.subject
Voiko pyytää muutosta nykyisiin tehtäviin?

# data[].attributes.body
Eli onko mahdollista siirtyä pallosta toiseen tässä yhteydessä?

# data[].attributes.headline
Yhteistyöalustasta: Ennemmin asiakokonaisuuksista kuin tiimeistä koostuva rakenne voisi tosiaan olla toimiva.

# data[].attributes.subject
Yhteistyöalustasta: Ennemmin asiakokonaisuuksista kuin tiimeistä koostuva rakenne voisi tosiaan olla toimiva.

# data[].attributes.body
Komppaan edellistä. Mahdolliset tiimit on ehdotuksessa jätetty varmasti tarkoituksella auki, jotta näkisimme muitakin mahdollisuuksia. Tieteenalaryhmäytyminen on tavallaan hyvä, mutta samalla siinä pitäisi nähdä osaamiset, joita jaetaan joustavasti yli tieteenalarajojen. Riittäisikö meille työntekijöille, että kotipesämme on tietyssä palvelukokonaisuudessa, mutta teemme eri töitämme eri kokoonpanoissa tilanteen ja tehtävän mukaan? Vastuut ja koordinointi sovitaan sitten erikseen.