# data[].attributes.headline
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                      3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                        6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.         9.	Хід роботи.                     10.	Висновки.                       11.	Використані джерела інформації.                         

# data[].attributes.subject
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                      3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                        6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.         9.	Хід роботи.                     10.	Висновки.                       11.	Використані джерела інформації.                         

# data[].attributes.headline
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                        7.	Обговорення - 2 бали.

# data[].attributes.subject
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                        7.	Обговорення - 2 бали.

# data[].attributes.headline
Переглянути відео

# data[].attributes.subject
Переглянути відео

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Нова Школа 1 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Закон Джоуля—Ленца. Електронагрівальні прилади

# data[].attributes.headline
§34-35 зробити конспект

# data[].attributes.subject
§34-35 зробити конспект

# data[].attributes.headline
1. Формула для обчислення потужності електричного струму. (1 бал)а) m = kq          б) Q = I2Rt           в) P = UI             г) A = UIt                                        2. Укажіть співвідношення, яке завжди виконується в разі паралельного з’єднання двох провідників (1 бал)      а) U1 = U2            б) I1 = I2           в) R1 = R2              г) R1 = 2R2              3. Про який вид самостійного газового розряду йдеться в описі: «Має вигляд яскравих зиґзаґоподібних смужок, що розгалужуються, триває всього кілька десятків мікросекунд і зазвичай супроводжується характерними звуковими ефектами». (1 бал)                 а) Коронний          б) Іскровий          в) Тліючий              г) Дуговий 4. Який вид самостійного газового розряду зображений на рисунку? Де проявляється (застосовується) цей газовий розряд? (1,5 бали)  5. Яку роботу виконає електричний струм у лампочці кишенькового ліхтаря за 30 секунд, якщо напруга 2 В, а сила струму 0,3 А? (1,5 бали)                      6. Електрична піч споживає потужність 6 кВт при силі струму 50 А. Визначте напругу в мережі, яка живить електропіч. (1 бал)  7. Скільки часу тривав електроліз, якщо при силі струму 500 А на катоді виділилося 1,8 кг алюмінію? (2 бали)                                      8. Яка сила струму в нагрівальному елементі автоматичної пральної машини, якщо вона підігріває 3 кг води від 24 до 90 °С за 15 хв? Напруга в мережі 220 В, ККД нагрівника 90 %. (3 бали)    

# data[].attributes.subject
1. Формула для обчислення потужності електричного струму. (1 бал)а) m = kq          б) Q = I2Rt           в) P = UI             г) A = UIt                                        2. Укажіть співвідношення, яке завжди виконується в разі паралельного з’єднання двох провідників (1 бал)      а) U1 = U2            б) I1 = I2           в) R1 = R2              г) R1 = 2R2              3. Про який вид самостійного газового розряду йдеться в описі: «Має вигляд яскравих зиґзаґоподібних смужок, що розгалужуються, триває всього кілька десятків мікросекунд і зазвичай супроводжується характерними звуковими ефектами». (1 бал)                 а) Коронний          б) Іскровий          в) Тліючий              г) Дуговий 4. Який вид самостійного газового розряду зображений на рисунку? Де проявляється (застосовується) цей газовий розряд? (1,5 бали)  5. Яку роботу виконає електричний струм у лампочці кишенькового ліхтаря за 30 секунд, якщо напруга 2 В, а сила струму 0,3 А? (1,5 бали)                      6. Електрична піч споживає потужність 6 кВт при силі струму 50 А. Визначте напругу в мережі, яка живить електропіч. (1 бал)  7. Скільки часу тривав електроліз, якщо при силі струму 500 А на катоді виділилося 1,8 кг алюмінію? (2 бали)                                      8. Яка сила струму в нагрівальному елементі автоматичної пральної машини, якщо вона підігріває 3 кг води від 24 до 90 °С за 15 хв? Напруга в мережі 220 В, ККД нагрівника 90 %. (3 бали)    

# data[].attributes.body
Мал. до 4 завдання

# data[].attributes.headline
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                      3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                        6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.         9.	Хід роботи.                     10.	Висновки.                       11.	Використані джерела інформації.                                              

# data[].attributes.subject
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                      3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                        6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.         9.	Хід роботи.                     10.	Висновки.                       11.	Використані джерела інформації.                                              

# data[].attributes.headline
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                     3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                                6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.                                     9.	Хід роботи.                       10.	Висновки.                               11.	Використані джерела інформації.                                                            

# data[].attributes.subject
Орієнтовне оформлення проекту (паперові носії та презентація)                            1.	Назва проекту.                2.	Тип проекту.                     3.	Керівник проекту (вчитель).                                  4.	Виконавці проекту.        5.	Проблема.                                6.	Мета.                                  7.	Очікуваний результат (для дослідження).                8.	Завдання проекту.                                     9.	Хід роботи.                       10.	Висновки.                               11.	Використані джерела інформації.                                                            

# data[].attributes.headline
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                        7.	Обговорення - 2 бали.                                                

# data[].attributes.subject
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                        7.	Обговорення - 2 бали.                                                

# data[].attributes.headline
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                       7.	Обговорення - 2 бали. 

# data[].attributes.subject
Орієнтовні критерії оцінювання навчального проекту                                      1.	Актуальність -1 бал.      2.	Оформлення роботи (паперові носії) - 2 бали.       3.	Достовірність - 1 бал.    4.	Науковість - 2 бали.       5.	Представлення - 2 бали. 6.	Презентація (малюнки) - 2 бали.                                       7.	Обговорення - 2 бали. 

# data[].attributes.headline
Записати в зошит правила  безпеки людини під час роботи з електричними приладами й пристроями

# data[].attributes.subject
Записати в зошит правила  безпеки людини під час роботи з електричними приладами й пристроями

# data[].attributes.headline
Заповніть таблицю. Якщо ви згодні з цим твердженням, виберіть відповідь «так»; якщо, на ваш погляд, твердження помилкове, виберіть відповідь «ні». 

# data[].attributes.subject
Заповніть таблицю. Якщо ви згодні з цим твердженням, виберіть відповідь «так»; якщо, на ваш погляд, твердження помилкове, виберіть відповідь «ні». 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шеремет Максим

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила безпеки поводження з електричними приладами

# data[].attributes.headline
Переглянути відео ко

# data[].attributes.body
Переглянути відео користуючись посиланням подане нижче

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Нова Школа 1 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека людини під час роботи з електричними приладами і пристроями

# data[].attributes.headline
Заповнити таблицю

# data[].attributes.subject
Заповнити таблицю

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас розряди

# data[].attributes.headline
Написати реферат на тему "Види самостійних газових розрядів"

# data[].attributes.subject
Написати реферат на тему "Види самостійних газових розрядів"

# data[].attributes.headline
1. Користуючись підручником, самостійно опрацювати параграф 39-40 с. 208-217

# data[].attributes.subject
1. Користуючись підручником, самостійно опрацювати параграф 39-40 с. 208-217

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Fizyka 8klas-barjakhtar-2016

1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна Ек сп е р ти, які здійснили експертизу даного підручника під час проведення конкурсного відбору проектів підручників для учнів 8 класу загальноосвітніх навчальних закладів і зробили висновок про доцільність надання підручнику грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України": О. С. Лозинська, вчитель фізики Верхньомайданської ЗОШ І-ІІ ступенів Надвірнянської районної ради Івано-Франківської області, вчитель-методист; А. І. Павленко, професор Запорізького обласного інституту післядипломної педагогічної освіти, доктор педагогічних наук, професор; В. М. Ятвецький, старший викладач кафедри природничо-математичних дисциплін та інформаційних технологій Одеського обласного інституту удосконалення вчителів, учитель-методист Рец ензенти: І. М. Гельфгат, учитель фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учитель-методист, заслужений учитель України, кандидат фізико-математичних наук; Г. П. Кобель, доцент кафедри експериментальної фізики та інформаційно-вимірювальних технологій Східноєвропейського національного університету імені Лесі Українки, кандидат педагогічних наук А в тори й вид авництво вис ловлюють щиру подяку: М. М. Кірюхіну, президенту Спілки наукових і інженерних об'єднань України, кандидату фізико-математичних наук; І. Ю. Ненашеву, учителю фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учителю-методисту, заслуженому вчителю України; І. В. Хован, учителю фізики НВК "Домінанта", кандидату педагогічних наук, за слушні зауваження й конструктивні поради; І. С. Чернецькому, завідувачу відділу створення навчально-тематичних систем знань Національного центру "Мала академія наук України", кандидату педагогічних наук, за створення відеороликів демонстраційних і фронтальних експериментів Методичний апарат підручника успішно пройшов експериментальну перевірку в Національному центрі "Мала академія наук України" Ф 50 Фізика : підруч. для 8 кл. загальноосвіт. навч. закл. / [В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна] ; за ред. В. Г. Бар'яхтара, С. О. Довгого. - Х. : Вид-во "Ранок", 2016. - 240 с. : іл., фот. ISBN 978-617-09-2855-9 УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 © Бар'яхтар В. Г., Божинова Ф. Я., Довгий С. О., Кірюхіна О. О., 2016 © Хорошенко В. Д., Зюзюкін В. В., ілюстрації, 2016 © Хлистун В. В., фотографії, 2016 ISBN 978-617-09-2855-9 © ТОВ Видавництво "Ранок", 2016 Рекомендовано Міністерством освіти і науки України (наказ Міністерства освіти і науки України від 10.05.2016 р. № 491)

2. 3 ﻿ Дорогі друзі! Цього навчального року ви продовжите свою подорож світом фізики. Як і раніше, ви будете спостерігати явища природи, проводи ти справжні наукові експерименти й на кожному уроці робити власні маленькі відкриття. Жодна справжня подорож не буває легкою, але ж скільки нового ви дізнаєтеся про світ навколо! А підручник, який ви тримаєте в руках, стане для вас надійним помічником. Будьте уважними й наполегливими, вивчаючи зміст кожного па раграфа, і тоді ви зможете зрозуміти суть викладеного матеріалу та за стосувати здобуті знання в повсякденному житті. Зверніть увагу на те, що параграфи завершуються рубриками: "Підбиваємо підсумки", "Контрольні запитання", "Вправа". Для чого вони потрібні і як з ними краще працювати? У рубриці "Підбиваємо підсумки" подано відомості про основні по няття та явища, з якими ви ознайомилися в параграфі. Отже, ви маєте можливість іще раз звернути увагу на головне. "Контрольні запитання" допоможуть з'ясувати, чи зрозуміли ви вивчений матеріал. Якщо ви зможете відповісти на кожне запитання, то все гаразд, якщо ж ні, знову зверніться до тексту параграфа. Рубрика "Вправа" зробить вашу подорож у дивовижний світ фізики ще цікавішою, адже ви зможете застосувати отримані знан ня на практиці. Завдання цієї рубрики диференційовані за рівнями складності - від доволі простих, що потребують лише уважності, до творчих, розв'язуючи які слід виявити кмітливість і наполегливість. Но мер кожного завдання має свій колір (у порядку підвищення складності: синій, зелений, оранжевий, червоний, фіолетовий). Серед завдань є такі, що слугують для повторення матеріалу, який ви вже вивчали в курсах природознавства, математики або на поперед ніх уроках фізики. Довідкові дані, необхідні для виконання завдань, ви знайдете в Додатку наприкінці підручника.

3. 4 Вступ Чимало цікавого на вас очікує на електронному освітньому ресурсі "Інтерактивне навчання" (interactive.ranok.com.ua). Це відеоролики, що показують у дії той чи інший фізичний дослід або процес; інформація, яка допоможе вам у виконанні завдань; тренувальні тестові завдання з комп'ютерною перевіркою. Фізика - наука насамперед експериментальна, тому в підручнику наявні експериментальні завдання та лабораторні роботи. Обов'язково виконуйте їх - і ви будете краще розуміти й любити фізику. Радимо опрацьовувати завдання "із зірочкою", завдяки яким ви навчитеся пода- вати результати експериментів так, як це роблять справжні вчені. Впо- ратися із цими завданнями вам допоможе матеріал, поданий наприкінці Додатка. Матеріали, запропоновані наприкінці кожного розділу в рубриках "Підбиваємо підсумки розділу" і "Завдання для самоперевірки", допомо- жуть систематизувати отримані знання, будуть корисними під час по- вторення вивченого та в ході підготовки до контрольних робіт. Працюючи над навчальними проектами, радимо уважно ознайо- митися з деякими порадами щодо їх створення і презентації, поданими в матеріалі "Етапи роботи над навчальними проектами". Для тих, хто хоче більше дізнатися про розвиток фізичної науки й техніки в Україні та світі, знайдеться чимало цікавого й корисного в рубриках "Фізика і техніка в Україні" та "Енциклопедична сторінка". Зверніть увагу на те, що в підручнику використано позначки, які допоможуть вам орієнтуватися в поданому матеріалі: Підбиваємо підсумки Завдання на повторення Контрольні запитання Експериментальне завдання Вправа Інтернет-підтримка Цікавої подорожі світом фізики, нехай вам щастить!

4. IРозділ Ви багато разів спостерігали дію вітру, а тепер зможете пояснити, чому виникає вітер Ви неодноразово кип'ятили воду і знаєте температуру киплячої води, а тепер дізнаєтесь, як змусити воду закипіти за кімнатної температури Ви завжди надягаєте взимку теплі речі, а тепер з'ясуєте, чи завжди їх надягають, щоб захиститися від холоду Ви чули про існування наноматеріалів, а тепер дізнаєтеся про їхні властивості та перспективи застосування Ви знаєте, що більшість автомобілів має двигун внутрішнього згоряння, а тепер зможете пояснити, як цей двигун працює і як збільшити його ККД тЕПЛОВІ ЯВИЩА

5. 6 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Частина 1. Температура. Внутрішня енергія. Теплопередача § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Усім змалку є звичними слова: гаряче, тепле, холодне. "Обережно, чашка гаряча, об печешся", - застерігали нас дорослі. Ми не розуміли, що означає "гаряча", торкалися чашки - і обпікалися. "Сніг холодний, не знімай рукавичок, пальчики змерзнуть",- умовляла бабуся. Нам дуже хотілося дізнатись, а як це - "холодний", ми знімали рукавички й невдовзі розуміли значення цього слова. "Доведеться побути в ліжку. Температура висока", - наполягав лікар... А що ж таке температура з погляду фізики? 1 Знайомимося з поняттям "температура" Початкових уявлень про температуру людина набула за допомогою дотику. Характеризуючи, наприклад, тепловий стан дуже холодного тіла, можна сказати про нього "крижане", тобто порівняти свої відчуття від дотику до цього тіла з відчуттями, що виникають унаслідок дотику до криги. З'ясовуючи, наскільки нагріті ті чи інші тіла, ми порівнюємо їхні температури. Коли говорять: "Сьогодні надворі тепліше, ніж учора", - це означає, що температура повітря на вулиці сьогодні вища, ніж учора; фраза "Сніг на дотик холодний" означає, що температура снігу нижча від температури руки. Таким чином, на інтуїтивному рівні ми визначаємо Рис. 1.1. Досліди на підтвердження суб'єктивності наших відчуттів: а - гладенький папір здається холоднішим, ніж шорсткий килимок; б - якщо занурити ліву руку в теплу воду, праву - в холодну, а через деякий час обидві руки помістити в посудину з водою кімнат ної температури, то виникне дивне відчуття: ту саму воду ліва рука сприйме як холодну, а права - як теплу а б

6. 7 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання температуру тіла як фізичну величину, що характеризує ступінь нагрітості тіла. Однак, визначаючи ступінь нагрітості тіл на дотик, можна дати лише приблизну оцін- ку їхньої температури. Крім того, не завжди можна торкнутися тіла та оцінити, наскільки воно гаряче або холодне. Більш того, відчуття можуть нас обманювати. Справді, за тієї самої кімнатної температури металеві предмети зда- ються холоднішими від дерев'яних або пласт- масових, а шорсткі - теплішими за гладенькі (рис. 1.1, а). І навіть одне тіло в той самий мо- мент може мати на дотик різний ступінь на- грітості (рис. 1.1, б). 2 Вводимо поняття теплової рівноваги Досліди показують: коли більш нагріте тіло контактує з менш нагрітим, то більш на- гріте тіло завжди охолоджується, а менш на- гріте - нагрівається. До того ж можуть змі- нюватися й інші властивості тіл: вони стають більшими або меншими за розмірами, можуть перейти в інший агрегатний стан, краще чи гірше проводити електричний струм, можуть почати випромінювати світло іншого кольо- ру та ін. Натомість однаково нагріті тіла, контактуючи одне з одним, не змінюють своїх властивостей, і тоді кажуть, що ці тіла пере бувають у стані теплової рівноваги (рис. 1.2). Температура - це фізична величина, яка характеризує стан теплової рівноваги си стеми тіл. 3 Дізнаємося про фізичний зміст температури Із курсу фізики 7 класу ви знаєте, що темпе- ратура тіла тісно пов'язана зі швидкістю хао- тичного руху його частинок (атомів, молекул, йонів). Цей рух так і називають - тепловий. Частинки тіла завжди рухаються, отже, завжди мають кінетичну енергію. Чим швид- ше рухаються частинки, тим вища темпера- тура тіла. Рис. 1.2. Однаково гарячі або однаково холодні тіла перебу вають у стані теплової рівно ваги: а - книжки перебувають у стані теплової рівноваги зі столом; б - дерево перебуває у стані теплової рівноваги з по вітрям; в - іграшки перебува ють у стані теплової рівноваги з водою а б в

7. 8 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Швидкість руху окремих частинок (а отже, їхня кінетична енер- гія) постійно змінюється. Проте в стані теплової рівноваги в усіх тілах системи середня кінетична енергія частинок (тобто кінетична енергія, що припадає в середньому на одну частинку) є однаковою. З точки зору молекулярно-кінетичної теорії можна дати таке означення температури: Температура - міра середньої кінетичної енергії хаотичного руху час тинок, із яких складається тіло. Отже, є об'єктивний чинник для визначення температури тіла - це середня кінетична енергія його частинок. Цей чинник не залежить від наших відчуттів, проте він аж ніяк не допоможе виміряти температуру. Як ви вважаєте, чому неможливо безпосередньо виміряти середню кінетичну енергію руху частинок, з яких складається тіло? 4 Вимірюємо температуру Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів заснована на тому, що зі зміною температури тіла змінюються певні властивості цього тіла (рис. 1.3). Розглянемо, наприклад, рідинний термометр, дія якого ґрунтуєть- ся на розширенні рідини під час нагрівання (докладніше про це ви ді- знаєтесь із § 2). Найпростіший рідинний термометр складається з резер- вуара, наповненого рідиною (зазвичай спиртом або ртуттю), довгої тонкої трубки, в яку виступає стовпчик цієї рідини, і шкали (рис. 1.4). Довжина стовпчика рідини є мірою температури: чим вища температура тіла, тим вищим є стовпчик рідини в термометрі. Щоб за довжиною стовпчика рідини можна було визначати темпера- туру, слід нанести шкалу, насамперед позначивши на ній так звані репер ні точки. Такі точки мають бути пов'язані з якимись фізичними проце- сами, які відбуваються за незмінної температури та які легко відтворити. Рис. 1.3. Різні види термометрів: а - рідинний (мірою температури є довжина стовпчика рідини); б - металевий (біметалева пластинка, яка з'єднана зі стрілкою термометра, виги нається в результаті нагрівання); в - термометр опору (зі зміною температури змінюється опір робочої частини термометра); г - рідинно-кристалічний (унаслідок зміни температури змінюється колір відповідної ділянки термометра) ба гв 0°C 10°C 20°C 30°C 40°C 50°C 60°C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C

8. 9 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Так, для побудови найбільш використовуваної шкали Цельсія за реперні точки беруть: 0 °С - температуру танення чисто го льоду за нормального атмосферного тиску. Для цього резервуар майбутнього термометра опускають у лід, що тане, і, дочекавшись, коли стовпчик рідини припинить рух, навпроти по- верхні рідини в стовпчику ставлять позначку 0 °С (рис. 1.5, а); 100 °С - температуру кипіння води за нормального атмосферного тиску. Резервуар майбутнього термометра занурюють у киплячу воду і положення стовпчика рідини позначають як 100 °С (рис. 1.5, б). Поділивши відстань між позначками 0 і 100 °С на сто рівних частин, отримаємо тер- мометр, який проградуйовано за шкалою Цель- сія, та одиницю температури за цією шкалою - градус Цельсія (°C). 1 °C дорівнює одній сотій частині зміни температури води під час її нагрівання від температури плавлення до температури ки піння за нормального атмосферного тиску. Температуру, виміряну за шкалою Цель- сія, позначають символом t: [t] = 1 °C.* У СІ за основну одиницю температури взя то кельвін (K). Температура, виміряна за шка- лою Цельсія (t), пов'язана з температурою, вимі- ряною за шкалою Кельвіна (T), співвідношенням: t = T - 273. Зверніть увагу: термометр завжди пока зує свою власну температуру, отже, вимірюючи температуру будьякого тіла, слід дочекатися ста- ну теплової рівноваги між тілом і термометром. Чому для вимірювання температури лікарі радять тримати термометр кілька хвилин? Підбиваємо підсумки Якщо в будь-який спосіб створити кон- такт між тілами, через деякий час їхні властивості припинять змінюватися. Тоді * Під час перевірки одиниць у ході розв'язування задач цифру 1 зазвичай опускають. Рис. 1.4. Будова рідинного термометра: 1 - резервуар із рідиною; 2 - трубка; 3 - шкала Рис. 1.5. Побудова темпе ратурної шкали Цельсія: а - температурі танення льоду приписують значен ня 0 °С; б - температурі кипіння води приписують значення 100 °С б а 100 °C 0 °C 0 °C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C 1 2 3

9. 10 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 говорять, що тіла перебувають у стані теплової рівноваги. Фізичну ве- личину, яка характеризує стан теплової рівноваги, називають темпера- турою. Температура - це міра середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло. Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів ґрунтується на тому, що зі зміною температури змінюються певні властивості тіл. Контрольні запитання 1. Чому не завжди можна оцінити температуру тіла на дотик? 2. У чому полягає стан теплової рівноваги? 3. Наведіть два означення температу- ри. 4. Чому хаотичний рух частинок тіла називають тепловим рухом? 5. Наведіть приклади різних термометрів. 6. Опишіть принцип дії рі- динного термометра. 7. Назвіть реперні точки шкали Цельсія. 8. Тем- пературу якого тіла завжди показує термометр? Вправа № 1 1. Наведіть приклади тіл, що перебувають у стані теплової рівноваги. Обґрунтуйте свою відповідь. 2. Згадайте будову й принцип дії рідинного термометра та поясніть, що більше розширюється під час нагрівання: скло чи рідина? 3. Чому розміри термометра мають бути невеликими порівняно з роз- мірами тіла, температуру якого вимірюють? 4. Скористайтеся додатковими джерелами інформації та дізнайтеся про історію створення термометрів і різних температурних шкал (Фаренгейта, Реомюра тощо). Підготуйте коротке повідомлення. 5. Визначте ціну поділки та покази термометрів на рис. 1.3, а, б. Експериментальне завдання Проведіть дослід із теплою та холодною водою, описаний у пункті 1 § 1. Опишіть послідовність своїх дій, зробіть висновок. Фізика і техніка в Україні Фізико-технічний інститут низьких температур ім. Б. І. Вєркіна НАН України (Харків) був заснова ний у 1960 р. для вивчення фізичних явищ за низьких температур. Ці дослідження були важливими для осво єння космічного простору. Завдання, поставлені перед науковцями, передба чали дослідження теплових властивостей газів, рідин і твердих тіл в умовах космосу. Досвіду таких дослі джень у світі не було, тому довелося починати з мето дів вимірювання температури, теплопровідності, вивчення особливостей конвекції та випромінювання. В усіх напрямах співробітники інституту досягли видатних наукових результатів. Про це свідчать і численні наукові премії, в тому числі міжнародні. У 1991 р. інституту присвоєно ім'я його засновника та першого директора - ака деміка Бориса Ієремійовича Вєркіна (1919-1990).

10. 11 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Якщо ви досить спостережливі, то, можливо, звертали увагу ось на що. Влітку елек тричні дроти провисають набагато сильніше, ніж узимку, тобто влітку вони виявля ються довшими. Якщо набрати повну пляшку холодної води та поставити її відкритою в тепле місце, то згодом частина води з пляшки виллється, адже, нагріваючись, вода розширюється. Повітряна кулька, винесена з кімнати на мороз, зменшується в об'ємі. Спробуємо розібратися, чому так. 1 Переконуємося в тепловому розширенні твердих тіл, рідин і газів Нескладні досліди й численні спостереження пере- конують у тому, що, як правило, тверді тіла, ріди ни й гази під час нагрівання розширюються, а під час охолодження - стискуються. Теплове розширення газів можна спостерігати за допомогою колби, заповненої повітрям. Шийку колби щільно закоркуємо, а в корок уставимо скля- ну трубку. Зануримо скляну трубку в посудину з во- дою. Тепер досить узятися за колбу рукою і в такий спосіб нагріти її; через деякий час повітря в колбі, розширюючись, виходитиме у вигляді бульбашок із трубки під водою (рис. 2.1). Для спостереження теплового розширення рідин наповнимо колбу підфарбованою водою та закоркуємо так, щоб частина рідини потрапила у скляну трубку, розміщену в корку (рис. 2.2, а). Зафіксуємо, на якому рівні розташована рідина в трубці, й опустимо колбу в посудину з гарячою Рис. 2.1. Нагріва ючись, повітря в колбі розширюється, і деяка його частина виходить із колби - біля отвору трубки утворюються бульбашки повітря Рис. 2.2. Дослід, який демонструє, що під час нагрівання рідина розширюється. Закорко вану колбу з рідиною в трубці (а) помістили в посудину з гарячою водою. Рівень рідини в трубці спочатку трохи знизився (б), а через деякий час - значно підвищився (в) ба в

11. 12 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 водою. Спочатку рівень води в колбі трохи знизиться (рис. 2.2, б), і це по- яснюється тим, що спочатку нагрівається й розширюється колба, а вже потім, нагріваючись, розширюється вода. Через деякий час переконає- мося, що в міру нагрівання колби й води в ній рівень рідини в трубці помітно підвищується (рис. 2.2, в). Отже, рідини, як і гази, під час на- грівання розширюються. Поясніть принципи роботи рідинного термометра. Теплове розширення твердих тіл можна продемонструвати за допо- могою пристрою, який винайшов нідерландський фізик Вільгельм Якоб Ґравезанд (1688-1742). Пристрій являє собою мідну кульку, яка легко проходить крізь пригнане до неї кільце. Нагріємо кульку в полум'ї спир- тівки - нагріта кулька крізь кільце не проходитиме (рис. 2.3, а). Після охолодження кулька знову легко пройде крізь кільце (рис. 2.3, б). Як, на вашу думку, чи пройде кулька крізь кільце, якщо нагріти не кульку, а кільце? 2 З'ясовуємо причину теплового розширення У чому ж причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання, адже кількість частинок (молекул, атомів, йонів) в тілі зі збільшенням темпе- ратури не змінюється? Теплове розширення тіл молекулярно-кінетична теорія пояснює так. Зі збільшенням температури збільшується швидкість руху частинок, з яких складається тіло. Середня відстань між частинками також збіль- шується, і, відповідно, збільшується об'єм тіла. І навпаки, зі зниженням температури тіла рух частинок стає повільнішім, міжмолекулярні про- міжки зменшуються і, відповідно, зменшується об'єм тіла. 3 Характеризуємо теплове розширення тіл Зрозуміло, що не всі тіла під час нагрівання на ту саму температуру розширюються однаково. Дослідним шляхом з'ясовано, що тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Теплове розширення тіла залежить від речовини, з якої складаєть ся тіло. Візьмемо алюмінієву трубку за кімнатної температури та вимі- ряємо її довжину. Потім нагріємо трубку, пропускаючи крізь неї гарячу Рис. 2.3. Пристрій Ґраве занда, за допомогою якого ілюструють теплове розши рення твердих тіл: а - у нагрітому стані кулька не проходить крізь кільце; б - після охолодження кулька крізь кільце проходить ба

12. 13 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури воду. Через деякий час переконаємося, що довжина трубки трохи збіль- шилась. Замінивши алюмінієву трубку на скляну такої самої довжини, побачимо, що за умови однакового збільшення температури скляна труб- ка видовжується набагато менше, ніж алюмінієва. Слід зазначити, що існують речовини, об'єм яких на певному ін тервалі температур під час нагрівання зменшується, а під час охоло дження - збільшується. До таких речовин належать вода, чавун і деякі інші. Вода, наприклад, під час охолодження до 4 °С (точніше до 3,98 °С) стискується, як і більшість речовин. Однак починаючи з температури 4 °С і до замерзання (0 °С) вода розширюється. Саме завдяки цій власти- вості річки, моря й океани не промерзають до дна навіть у сильні морози. Адже саме за температури 4 °С вода має найбільшу густину і тому опус- кається на дно водойми. За температури ж 0 °С густина води є меншою, тому така вода залишається на поверхні й замерзає - перетворюється на лід (рис. 2.4). Оскільки густина льоду менша від густини води, лід роз- ташовується на поверхні води та надійно захищає водойму від глибокого промерзання. Зазначені властивості води мають неабияке значення для життя різноманітних водоростей, риб та інших істот у водоймах. Поміркуйте, який вигляд мали б водойми, якби вода, як і більшість речовин, під час охолодження завжди зменшувалася б в об'ємі, а густина льоду була би більшою за густину води. 4 Знайомимося з тепловим розширенням у природі й техніці Здатність тіл змінювати свої розміри під час змінення температури відіграє дуже важли- ву роль у природі. Про особливості теплового розширення води ви вже дізналися. Розгля- немо інші приклади. Поверхня Землі прогрівається нерівно мірно. У результаті повітря поблизу її поверхні розширюється теж нерівномірно. Цей факт - один із чинників утворення вітру, що, в свою чергу, зумовлює зміну погоди. Нерівномірне прогрівання води в морях і океанах спричиняє виникнення течій, які суттєво впливають на клімат. Різке коливання температури в гірських районах викликає розширення та стискання гірських порід. Це відбувається нерівномірно, тому виникають тріщини, що спричиняють руйнування гір, а отже, зміну рельєфу. Явище теплового розширення широко використовується в техніці та побуті. Так, для автоматичного вимикання та вмикання елек- тричних пристроїв використовують біметалеві Рис. 2.4. Розподіл температур у глибокій водоймі взимку. Най вища температура води - на дні водойми, найнижча (0 °С) - безпосередньо під шаром льоду +4 °C +3 °C +2 °C +1 °C 0 °C

13. 14 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 пластинки. Дія таких пластинок заснована на тому, що різні метали по-різному розши- рюються під час нагрівання (рис. 2.5). Тепло- ве розширення повітря допомагає рівномірно прогріти квартиру, остудити продукти в хо- лодильнику, провітрити помешкання (чому і як це відбувається, ви дізнаєтесь із § 6). Теплове розширення слід обов'язково брати до уваги під час будівництва мостів (рис. 2.6) і ліній електропередач, прокладан- ня труб опалення, укладання залізничних рейок, виготовлення залізобетонних кон- струкцій і в багатьох інших випадках. Підбиваємо підсумки Тверді тіла, рідини й гази під час на- грівання зазвичай розширюються. Осо- бливості теплового розширення мають вода, чавун і деякі інші речовини. Тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Зміна розмірів тіла внаслідок зміни температури залежить від речовини, з якої складається це тіло. Причина теплового розширення полягає в тому, що зі збільшенням температури збіль- шується швидкість руху частинок речовини (атомів, молекул, йонів) і в результаті збіль- шується середня відстань між частинками. Явище теплового розширення врахову- ють і широко використовують у техніці й побу- ті. Воно відіграє дуже важливу роль у природі. Контрольні запитання 1. Наведіть приклади на підтвердження того, що тверді тіла, рідини й гази роз- ширюються під час нагрівання. 2. Опи- шіть досліди, які демонструють теплове розширення газів, рідин, твердих тіл. 3. У чому причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання? 4. Від чого (крім температури) залежить зміна розмірів тіл під час їх нагрівання або охолодження? 5. Які особливості теплового розширення води? 6. Наведіть приклади застосування теплового розширення в техніці, побуті. Рис. 2.6. Щоб міст не вигинав ся під час спеки й не руйну вався в холоди, його виготовляють з окремих секцій, з'єднаних спеціальними зчленуваннями (ряди зубців змикаються під час спеки й розходяться під час холодів) Рис. 2.5. Для автоматичного вимкнення нагрівальних при строїв (наприклад, чайника) використовують біметалеві пластинки (а). У разі збіль шення температури металева смуга 1 розширюється на багато більше, ніж смуга 2, виготовлена з іншого металу, тому пластинка вигинається (б) і розмикає електричне коло 1 1 2 2 1 1 2 2 а б

14. 15 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Вправа № 2 1. Виберіть усі правильні закінчення речення. Коли тіло охолоджується, то зменшується... а) швидкість руху його частинок в) кількість частинок тіла б) відстань між його частинками г) розміри частинок тіла 2. Як зміниться об'єм повітряної кульки, якщо її перенести з холодно- го приміщення в тепле? Поясніть свою відповідь. 3. Згадайте дослід із мідною кулькою, яка в результаті нагрівання за- стрягає в кільці (див. рис. 2.3). Як змінилися внаслідок нагрівання об'єм, маса, густина кульки; середня швидкість руху частинок кульки? 4. Уявіть, що термометр для вимірювання температури на вулиці замість спирту заповнили водою. Чому такий термометр буде незручним? 5. Чому на точних вимірювальних приладах зазначають температуру? 6. Що може трапитись, якщо налити в склянку окріп? Поясніть свою відповідь з точки зору теплового розширення тіл. 7. Металева кулька падає на підлогу з певної висоти. Які перетворен- ня механічної енергії відбуваються під час падіння кульки? Куди "зникає" механічна енергія кульки після удару об підлогу? Експериментальні завдання 1. "Теплові терези". Виготовте "терези", які реагують на різницю тем- ператур (див. рисунок). Для цього: 1) пропустіть крізь обрізок морквини сталеву в'язальну спицю; 2) з обох боків спиці застроміть в обрізок морквини дві булавки, а на кожний кінець спиці насадіть невелику морквину так, щоб більша частина морквини була розташована знизу; 3) установіть булавки гострими кінцями на дно склянки і, пересу- ваючи морквини, зрівноважте "терези". Розташуйте під одним із плечей "терезів" запалену свічку - через деякий час це плече опуститься; приберіть свічку - плече повер- неться до початкового положення. Поясніть спостережуване явище. 2. Як за допомогою дощечки, молотка та двох цвяшків продемонстру- вати, що розмір монети в 5 копійок у результаті нагрівання збіль- шується? Виконайте відповідний дослід, обов'язково використову- ючи пінцет (щипці або пасатижі). Поясніть спостережуване явище. Відеодослід. Перегляньте відеоролик і поясніть спостережуване явище.

15. 16 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 3. Внутрішня енергія У новинах, коли йдеться про космічні дослідження, ви могли чути фразу на зразок: "Супутник увійшов в атмосферу Землі й припинив своє існування". Але ж зрозуміло, що супутник мав величезну механічну енергію - кінетичну, оскільки він рухався, та потенціальну, оскільки був високо над поверхнею Землі. Куди ж зникла колосальна енергія супутника? Фізики пояснюють, що ця енергія передалася частинкам (моле кулам, атомам, йонам) повітря та частинкам супутника, тобто перейшла в енергію всередині речовин. Цю енергію називають внутрішньою. Про те, що таке внутрішня енергія, і йтиметься далі. 1 Знайомимося з поняттям внутрішньої енергії Ми вже звертали увагу на те, що завдяки те- пловому руху кожна частинка речовини зав жди має кінетичну енергію (рис. 3.1). Зрозуміло, що значення кінетичної енер- гії окремої частинки невелике, оскільки маса частинки є дуже малою. Водночас кількість частинок в одиниці об'єму речовини величезна, і тому їхня сумарна кінетична енергія є досить великою (рис. 3.2). Крім кінетичної енергії, частинки речо вини мають і потенціальну енергію, тому що (згадайте молекулярно-кінетичну теорію) взає модіють одна з одною - притягуються та від- штовхуються. Суму кінетичної енергії теплового руху части нок, із яких складається тіло, і потенціальної енергії їхньої взаємодії називають внутріш ньою енергією тіла. Одиницею внутрішньої енергії в СІ є джо- уль (Дж). Згадайте інші фізичні величини, одини- цею яких в СІ є джоуль. 2 З'ясовуємо, коли змінюється внутрішня енергія тіла Мірою середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло, є температура. Тому зміна температури означає й зміну сумар- ної кінетичної енергії всіх частинок, а отже, зміну внутрішньої енергії тіла. Крім того, зі зміною температури тіло розширюється або стискається. При цьому Рис. 3.1. Кожна частинка речовини перебуває в стані безперервного хаотичного руху, завдяки чому має кінетичну енергію Рис. 3.2. Сумарна кінетична енергія частинок повітря, наприклад, у великій шафі становить близько 0,4 МДж. Цієї енергії достатньо, щоб усіх учнів вашого класу підняти приблизно на 25 м

16. 17 § 3. Внутрішня енергія змінюється відстань між частинками речовини і, як наслідок, змінюється потенціальна енергія їхньої взаємодії. Це теж, у свою чергу, зумовлює зміну внутрішньої енергії тіла. Отже, внутрішня енергія тіла змінюєть ся зі зміною його температури: зі збільшенням температури тіла його внутрішня енергія збільшується, а зі зменшенням температу ри - зменшується. Внутрішня енергія змінюється також зі зміною агрегатного стану речовини: під час зміни агрегатного стану речовини змінюється взаємне розташування її частинок, тобто змі- нюється потенціальна енергія їхньої взаємодії (рис. 3.3). Наприклад, під час плавлення речо- вини її внутрішня енергія збільшується, а під час кристалізації - зменшується (рис. 3.4). Докладніше про це ви дізнаєтеся наприкінці розділу I "Теплові явища". 3 Розрізняємо внутрішню і механічну енергії Під час вивчення механіки йшлося про те, що суму кінетичної та потенціальної енергій системи тіл називають повною механічною енергією цієї системи. Дехто з вас, можливо, скаже: "То виходить, що внутрішня енергія й механічна енергія - одне й те саме!" Проте це не так. Дещо схожі за формальними ознаками, ці поняття значно відрізняються своєю сутністю - їх навіть вивчають у різних розділах фізики. Згодом ви дізнаєтеся про це детальніше, а зараз зазначимо тільки деякі відмінності. Коли розглядають механічну енергію, то йдеться про одне або декілька тіл. А от коли розглядають внутрішню енергію, то йдеться про рух та взаємодію дуже великої кількості части- нок (10 23 або більше). Зрозуміло, що у випадку із внутрішньою енергією не можна відстежити індивідуальні характеристики кожної частин- ки, тому фізики використовують тільки середні характеристики (про середню кінетичну енер- гію ви вже знаєте). Рис. 3.3. У різних агрегатних станах взаємне розташування молекул речовини є різним, тому відрізняється і потенціальна енергія взаємодії молекул Рис. 3.4. За однакової тем ператури внутрішня енергія льоду є меншою від внут рішньої енергії такої самої маси води Водяна пара Вода Лід

17. 18 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Механічна енергія залежить від руху й розташування фізичного тіла відносно інших тіл або частин тіла одна відносно одної. Натомість внутрішня енергія визначається характером руху та взаємодії тільки час- тинок тіла. Так, механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі, стоїть на стільці або "подорожує" разом із вами шкільним коридором, є різною, а от його внутрішня енергія за незмінної температури буде од- наковою (рис. 3.5). Підбиваємо підсумки Будьяке фізичне тіло має внутрішню енергію. Внутрішня енергія тіла - це сума кінетичних енергій усіх частинок, з яких склада- ється тіло, і потенціальних енергій їхньої взаємодії. Внутрішня енергія тіла змінюється зі зміною його температури та в процесі зміни агрегатного стану речовини, з якої це тіло складається. Контрольні запитання 1. Чому частинки речовини мають потенціальну енергію? завжди ма- ють кінетичну енергію? 2. Що називають внутрішньою енергією тіла? 3. Від чого залежить внутрішня енергія тіла? 4. Доки лід плавиться, його температура не змінюється. Чи змінюється при цьому внутрішня енергія льоду? 5. Чи може тіло мати внутрішню енергію, але не мати при цьому механічної енергії? Вправа № 3 1. Якщо підняти камінь з поверхні землі, то потенціальна енергія каменя, а отже, кожної його частинки збільшується. Чи означає це, що внутрішня енергія каменя також збільшується? Обґрунтуй- те свою відповідь. 2. М'яч кинули вгору. Як під час руху м'яча змінюється його внутріш- ня енергія? механічна енергія? Опором повітря знехтуйте. Рис. 3.5. Механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі (а), стоїть на стільці (б) або рухається разом із хлопчиком (в), є різною, а внутрішня енергія - однаковою б ва

18. 19 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії 3. Як змінюються внутрішня й механічна енергії пляшки з водою у вашому наплічнику, коли ви в морозну погоду заходите з вулиці в теплий будинок? піднімаєтеся на другий поверх будівлі? приско- рюєте рух шкільним коридором? 4. Металеву кульку підвісили на мотузці й нагріли. Як змінилася вну- трішня енергія кульки? механічна енергія кульки? 5. Установіть відповідність між механічною енергією та формулою для її визначення. 1 Кінетична енергія 2 Потенціальна енергія піднятого тіла 3 Повна механічна енергія А mgh Б Fs В Ek + Ep Г mv2/2 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Згадайте, як ваші однокласники повертаються до школи після того, як на перерві грали в сніжки. Хтось енергійно тре руки, хтось тулить їх до теплої батареї. Для чого вони це роблять? Щоб зігріти змерзлі руки! А чим відрізняються способи нагрівання за допомогою тертя та через контакт із тілом, яке має вищу температуру? 1 Знайомимося з процесом теплопередачі та поняттям кількості теплоти Згадаємо деякі приклади з життя: якщо вимкнути з розетки гарячу прас- ку, за якийсь час вона охолоне (рис. 4.1); занурена в гарячий чай холодна ложка обов'язково нагріється. У кожному з цих прикладів змінюється температура тіл, і це означає, що змінюється їхня внутрішня енергія. Водночас над цими тілами не виконується робота й самі тіла також нія- кої роботи не виконують. У таких випадках кажуть про передачу тепла. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без виконання роботи називають теплопередачею (теплообміном). Для кількісної характеристики теплопередачі використовують поняття кількість теплоти. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q. Одиницею кількості теплоти в СІ є джоуль (Дж)*: [Q] = 1 Дж. * Для вимірювання кількості теплоти здавна застосовували таку одиницю, як калорія (від латин. calor - тепло). Зараз цю одиницю часто використовують для обчислення енергії, що виділяється в результаті засвоєння їжі: 1 кал = 4,2 Дж.

19. 20 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Кількість теплоти, як і механічна робота, може бути як додатною, так і від'ємною. У ви- падках, коли тіло одержує енергію, кількість отриманої ним теплоти вважають додатною; коли тіло віддає енергію, кількість втраченої ним теплоти вважають від'ємною. Досліди свідчать: теплопередача є мож ливою тільки в разі наявності різниці тем ператур, причому самовільно тепло може передаватися тільки від тіла з більшою тем пературою до тіла з меншою температурою. Чим більшою є різниця температур, тим швидше за інших рівних умов здійснюється передача тепла. Теплообмін триватиме, доки температури тіл не стануть однаковими, тоб- то доки між тілами не встановиться теплова рівновага. 2 Змінюємо внутрішню енергію, викону ючи роботу Численні спостереження й експерименти пе- реконують: навіть у разі відсутності тепло обміну внутрішня енергія тіла може збільшу ватись, якщо над тілом виконується робота. Першим це довів англійський фізик Бенджа мін Томпсон (рис. 4.2, 4.3). Так, робота сил тертя шин автомобіля об дорожнє покриття спричиняє збільшення внутрішньої енергії шин та покриття дороги. Доказ цього - їхнє нагрівання під час руху автомобіля. Так само, якщо інтенсивно терти долоні одну об одну, їхня внутрішня енергія збільшується (рис. 4.4). З описаним явищем доводиться мати справу в техніці. Наприклад, у процесі об- роблення металевих деталей через роботу сил тертя помітно зростає температура як самого інструмента (свердла, різця тощо), так і дета- лі, яку обробляють. Розгляньте рис. 4.3 і поясніть, чому за- кипає вода в казані. А як змінюється внутрішня енергія тіла, якщо воно саме виконує роботу? Про- ведемо дослід. Рис. 4.3. Схема експерименту Румфорда: вода в казані, по ставленому на заготівку гар матного дула, закипає під час свердління дула Рис. 4.1. Вимкнена гаряча праска холоне - передає пев ну кількість теплоти навколиш ньому середовищу, доки не встановиться теплова ріновага Рис. 4.2. Бенджамін Томпсон (граф Румфорд) (1753−1814), англійський фізик, наприкінці XVIII ст. вперше експеримен тально показав, що тепло- та - це енергія, яку можна одержати за рахунок виконання роботи

20. 21 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Візьмемо товстостінну скляну посудину, дно якої вкрите шаром води. Оскільки вода випаро- вується, в посудині буде водяна пара. Закоркуємо посудину і через корок пропустимо трубку. Сполу- чимо трубку з насосом та почнемо накачувати до посудини повітря. Через деякий час корок вилетить, при цьому в посудині з'явиться туман - дрібні краплинки води, що утворилися з водяної пари (рис. 4.5). Поява туману відбувається в разі зниження тем- ператури. Отже, температура повітря в посудині зменшилася, відповідно зменшилася внутрішня енергія повітря. Таким чином, повітря виконало механічну роботу (виштовхнуло корок) за раху- нок власної внутрішньої енергії. Якщо тіло саме виконує роботу, то його внутрішня енергія змен шується. Підбиваємо підсумки Існують два способи зміни внутрішньої енергії тіла: виконання роботи та теплопередача. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без ви- конання роботи називають теплопередачею. Енергія в процесі теплопередачі може самовільно переда- ватися тільки від тіла з більшою температурою до тіла з меншою температурою. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q і вимірюють у джоулях (Дж). Якщо за відсутності теплообміну над тілом виконують роботу, внутрішня енергія тіла збіль- шується, а якщо ж тіло саме виконує роботу, його внутрішня енергія зменшується. Контрольні запитання 1. У які способи можна змінити внутрішню енергію тіла? 2. Що нази- вають теплопередачею? 3. Наведіть приклади теплопередачі. 4. Що таке кількість теплоти? 5. Назвіть одиницю кількості теплоти. 6. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла внаслідок виконання роботи. 7. Як змінюється внутрішня енергія тіла, коли воно виконує роботу і коли над ним виконують роботу? Вважайте, що теплообмін із навко- лишніми тілами відсутній. Рис. 4.5. Дослід, який підтверджує, що в ході виконання повітрям роботи його внутрішня енергія зменшується. Доказом цього є поява туману в посудині Рис. 4.4. Якщо інтен сивно потерти долоні одну об одну, вони розігріваються - їхня внутрішня енергія збільшується внаслідок виконання роботи

21. 22 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Вправа № 4 1. Чим відрізняються способи нагрівання рук за допомогою тертя та внаслідок взаємодії з тілом, яке має вищу температуру? 2. Наведіть два способи запалювання сірника: а) виконанням роботи; б) теплопередачею. 3. Чому військові, що десантуються з гелікоптерів по канатах, вдяга- ють рукавички? 4. Чи істинним є твердження, що під час теплопередачі енергія за- вжди переходить від тіла з більшою внутрішньою енергією до тіла з меншою внутрішньою енергією? Свою відповідь обґрунтуйте. 5. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла, коли водночас виконується робота та відбувається теплопередача. Чи може в таких випадках внутрішня енергія залишитися незмінною? 6. Згадайте та запишіть основні положення молекулярно-кінетичної теорії будови речовини. Експериментальне завдання "Водяний коктейль". Налийте в посудину невелику кількість води кім- натної температури. Виміряйте температуру води. Міксером змішуйте воду близько 1 хв. Знову виміряйте температуру води. Зробіть висновок. § 5. Теплопровідність Навіщо жителі спекотних районів Центральної Азії влітку носять ватяні халати? Як зробити, щоб морозиво в літню спеку швидко не розтануло, якщо поблизу немає холодильника? У якому взутті швидше змерзнуть ноги - в тому, яке щільно прилягає до ноги, чи в просторому? Після вивчення матеріалу цього параграфа ви зможете правильно відповісти на всі ці запитання. 1 Знайомимося з механізмом теплопровідності Проведемо дослід. Закріпивши в лапці штатива мідний стрижень, за допомогою воску прикріпимо вздовж стрижня кілька канцелярських кнопок. Почнемо нагрівати вільний кінець стрижня в полум'ї пальни- ка. Через деякий час побачимо, що кнопки по черзі падатимуть на стіл (рис. 5.1). Для пояснення цього явища скори стаємося знаннями з молекулярно-кіне- тичної теорії. Частинки в металах увесь час рухаються: йони коливаються навколо положень рівноваги; рух вільних електро- нів нагадує рух молекул газу. Коли кінець Рис. 5.1. Дослід, який демонструє теплопровідність металів

22. 23 § 5. Теплопровідність Рис. 5.2. Досліди, що ілюструють низьку теплопровідність дерева (а) та води (б) а б стрижня поміщують у полум'я пальника, ця частина стрижня розігріва- ється. Швидкість руху частинок металу, які перебувають власне в полум'ї, збільшується. Ці частинки взаємодіють із сусідніми частинками і "роз- гойдують" їх. У результаті підвищується температура наступної частини стрижня й так далі. Образно кажучи, уздовж стрижня йде "потік" тепла, який послідовно розігріває метал. Тепло від металу передається до воску, він розм'якшується, і через це кнопки одна за одною відпадають від стрижня. Зверніть увагу: в ході цього процесу сама речовина (мідь) не пере- міщується від одного кінця стрижня до іншого. Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотичним ру хом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. 2 Переконуємося, що різні речовини по-різному проводять тепло Ви, напевно, помічали, що одні речовини проводять тепло краще, ніж інші. Так, якщо помістити в склянку з гарячим чаєм дві чайні лож- ки - сталеву та мідну, то мідна нагріється набагато швидше. Це означає, що мідь краще проводить тепло, ніж сталь. Досліди показали, що одними з найкращих провідників тепла є ме- тали. Деревина, скло, чимало видів пластмас проводять тепло значно гір- ше, саме тому ми можемо, наприклад, тримати запалений сірник доти, доки полум'я не досягне пальців (рис. 5.2, а). Погано проводять тепло й рідини (винятком є розплавлені метали). Проведемо дослід. Покладемо на дно пробірки з холодною водою шматочок льо- ду, а щоб лід не спливав, притиснемо його важком (рис. 5.2, б). Нагріватимемо на спиртівці верхній шар води. Через певний час вода поблизу поверхні закипить, а лід унизу пробірки ще не розтане. Ще гірше за рідину проводять тепло гази. І це легко пояснити. Відстань між молекулами га- зів набагато більша, ніж відстань між молекула- ми рідин і твердих тіл. Отже, зіткнення частинок і, відповідно, перенесення енергії від однієї частин- ки до іншої відбуваються рідше. Скловолокно, вата, хутро дуже погано прово- дять тепло, оскільки, по-перше, між їхніми волокна- ми є повітря, по-друге, ці волокна погано проводять тепло самі по собі. Розгляньте рис. 5.3, 5.4. Поясніть, чому окремі деталі кухонного начиння виготовлені з різних матеріалів? Чому будинки будують з деревини або цегли? Чому підкладки курток заповню- ють пухом?

23. 24 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 3 Звертаємо увагу на теплопровідність у природі, в житті людини Ви, напевно, знаєте, що свійські тварини навесні та восени линя- ють. Навесні хутро тварин стає коротшим і менш густим, восени ж, на- впаки, - довшає та густішає. Вовна, хутро, пух погано проводять тепло й надійно захищають тіло тварин від охолодження. Тварини, що живуть або полюють у холодних морях, мають під шкі- рою товстий жировий прошарок, який завдяки слабкій теплопровідності дозволяє їм тривалий час перебувати у воді без значного переохолодження. Багато комах узимку закопуються глибоко в землю - її гарні те- плоізоляційні властивості дозволяють комахам вижити навіть у жорстокі морози. Деякі рослини пустелі вкриті дрібними ворсинками: повітря між ними перешкоджає теплообміну з довкіллям. Людина в різних сферах діяльності застосовує ті чи інші речовини, зважаючи на їхню теплопровідність. Речовини з кращою теплопровід- ністю застосовують там, де потрібно швидко передати тепло від одного тіла до іншого. Наприклад, каструлі, сковорідки, батареї опалення тощо виготовляють із металів. Там, де потрібно запобігти нагріванню або охолодженню тіл, за- стосовують речовини, що погано проводять тепло. Наприклад, дерев'яна ручка джезви дозволить налити каву, не використовуючи рукавичок, а у водогінних трубах, які прокладено глибоко під землею, вода не за- мерзне й у сильні холоди і т. д. Підбиваємо підсумки Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотич- ним рухом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. Різні речовини та речовини в різних агрегатних станах порізному проводять тепло. Одними з найкращих теплопровідників є метали, най- гіршими - гази. Людина широко використовує у своїй життєдіяльності здатність речовин порізному проводити тепло. Рис. 5.3. Там, де потрібно швидко передати тепло, застосовують речо вини з високою теплопровідністю Рис. 5.4. Щоб запобігти нагріванню або охоло дженню тіл, застосовують речовини з низькою теплопровідністю

24. 25 § 5. Теплопровідність Контрольні запитання 1. Що називають теплопровідністю? 2. Опишіть дослід, який демон- струє, що метали добре проводять тепло. 3. Як відбувається переда- вання енергії в разі теплопровідності? 4. У якому стані речовина гірше проводить тепло - у твердому, рідкому чи газоподібному? 5. Чому тва- рини не замерзають навіть у досить сильний холод? 6. Які матеріали добре проводять тепло? Де їх застосовують? 7. Назвіть матеріали, які погано проводять тепло. Де їх застосовують? Вправа № 5 1. Чому з точки зору фізики вираз "шуба гріє" є неправильним? 2. Чому подвійні рами у вікнах сприяють кращій теплоізоляції? 3. Чому під соломою сніг довго не тане? 4. Чому безсніжними зимами озимина потерпає від морозів? 5. За кімнатної температури металеві речі на дотик здаються холодні- шими, ніж дерев'яні. Чому? За якої умови металеві предмети здава- тимуться на дотик теплішими, ніж дерев'яні? однаковими з ними за температурою? 6. Повітряна куля перебуває на певній висоті. Як поводитиметься куля, якщо температуру повітря всередині кулі збільшити? змен- шити? Експериментальне завдання "Гріємо лід". Візьміть два шматочки льоду, кожний покладіть в окре- мий поліетиленовий пакет. Один із пакетів ретельно обмотайте ватою або махровим рушником. Покладіть пакети на тарілки та поставте їх у шафу. За годину розгорніть пакети. Поясніть результат. Фізика і техніка в Україні Інститут надтвердих матеріалів ім. В. М. Бакуля НАН України (Київ) - один із найбільших науково- технічних матеріалознавчих центрів Європи. Ініціатор створення (1961 р.) і перший директор інституту - Валентин Миколайович Бакуль (1908- 1978). У 1977-2014 рр. інститут очолював академік НАН України Микола Васильович Новиков; зараз він є почесним директором інституту. В інституті розробляються технології отримання і використання надтвердих ма- теріалів. Під керівництвом М. В. Новикова створено нові напрями сучасного матеріа- лознавства: синтез великих надміцних кристалів алмазу різного кольору, одержання алмазних і алмазоподібних плівок і покриттів з особливими властивостями, високотем- пературна кераміка, комп'ютерне матеріалознавство. Розробки інституту застосовують у машинобудуванні, будівельній індустрії, видобутку та обробці природного каменю, геолого-розвідувальному бурінні, електроніці, оптиці, медицині тощо. Від 1995 р. інститут є провідною організацією науково-технологічного алмазного кон- церну АЛКОН, продукція якого має попит як в Україні, так і в багатьох країнах світу. Зараз інститут очолює член-кореспондент НАН України Володимир Зіновійович Туркевич.

25. 26 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 6. Конвекція Уявіть спекотний літній полудень, берег моря. Вода на поверхні тепла, а її нижні шари прохолодні. Від води віє легкий вітерець. А чи знаєте ви, чому виникає той вітерець, адже трохи далі від води дерева навіть не поворухнуться? І чому нагрівся тільки верхній шар води, адже сонце пече вже досить довго? Спробуємо відповісти на ці запитання та низку інших. 1 Спостерігаємо конвекцію в рідинах і газах Ви вже знаєте, що гази й рідини погано проводять тепло. А чому ж тоді нагрівається повітря в кімнаті від радіаторів водяного опа- лення? Чому нагрівається вода в каструлі, яку поставлено на ввімкнену плиту? Чому охоло- джується напій, якщо в нього покласти кубик льоду? Щоб відповісти на ці запитання, звернемо- ся до дослідів. Наповнимо круглодонну колбу на три чвер- ті водою й закріпимо її в лапці штатива. Скля- ною паличкою покладемо на дно колби кілька дрібок акварельної фарби. Потім нагріватиме- мо колбу знизу. Через деякий час зі дна кол- би почнуть підніматися забарвлені струминки води. Досягши верхніх шарів води, вони спус- катимуться вздовж більш холодних боків колби (рис. 6.1); далі процес повториться. У результаті відбудеться природне перемішування нагрітих і ненагрітих частин рідини. Такий самий процес може бути й в газах. Щоб у цьому переконатися, достатньо потрима- ти долоню над гарячою електроплитою або ввім- кненою електричною лампою. Потоки гарячого повітря, що піднімаються, навіть можуть обер- тати легку вертушку (рис. 6.2). У наведених прикладах спостерігаємо ще один вид теплопередачі - конвекцію. Конвекція - це вид теплопередачі, який здійснюється шляхом перенесення теплоти потоками рідини або газу. Зверніть увагу: конвекція не може відбу ватись у твердих тілах, оскільки в них не мо- жуть виникнути потоки речовини. Рис. 6.1. Дослід, який демонструє конвекцію в рі дині. Теплі забарвлені стру минки води піднімаються, а холодні - опускаються Рис. 6.2. Висхідні потоки гарячого повітря, діючи на легку металеву вертушку, надають їй досить швидко го руху

26. 27 § 6. Конвекція Рис. 6.3. На будь-який неве ликий об'єм рідини, розташо ваний усередині рідини, діють сила тяжіння та архімедова сила Рис. 6.4. Вода в посудині нагрівається завдяки при родній конвекції. Для більш рівномірного прогрівання, наприклад, густої каші госпо диня вдається до примусової конвекції - перемішує кашу ложкою Fарх Fтяж 2 Знайомимося з механізмом конвекції З'ясуємо причини виникнення природ ної конвекції. Для цього подумки виділимо невеличкий об'єм рідини на дні посудини, що розміщена над пальником. Ви знаєте: на будьяке тіло, що містить- ся всередині рідини (або газу), діють сила тя- жіння та архімедова сила. Ті самі сили діють на будьякий невеликий об'єм власне рідини (рис. 6.3). Як відомо, в разі підвищення тем- ператури рідина розширюється, її густина зменшується й архімедова сила, що діє на ви- ділений об'єм рідини, стає більшою, ніж сила тяжіння. Унаслідок цього нагріта рідина (яка має меншу густину) спливає, а холодна ріди- на (яка має більшу густину) опускається. Аналогічні міркування справджуються й для газів. Часто природне перемішування шарів рідини або газу є неможливим або недостат- нім. У такому разі вдаються до їхнього штуч- ного перемішування - примусової конвекції (рис. 6.4). Примусове перемішування повітря здійснюють, наприклад, у космічному ко раблі, в умовах невагомості, де не діє архі- медова сила. 3 Спостерігаємо конвекцію в природі та використовуємо її в повсякденні Природна конвекція має дуже велике значен- ня в природі й широко застосовується люди- ною. З курсу географії вам відомо, що одним із чинників, які впливають на клімат Землі, є вітри. А чи знаєте ви, що однією з основних причин появи вітрів на планеті є конвекція (рис. 6.5)? Розглянемо, наприклад, як утворюється бриз - вітер, що виникає поблизу берега моря чи великого озера. Удень суходіл про- грівається швидше за воду, тому температура повітря над суходолом вища, ніж над поверх- нею води. Повітря над суходолом розширю- ється, його густина зменшується, і повітря підіймається. Рис. 6.5. Сильні вітри - це потужні конвекційні потоки (І. К. Айвазовський "Дев'ятий вал")

27. 28 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 У результаті тиск над суходолом падає і хо- лодне повітря з водойми починає низом пере- міщуватися до суходолу - виникає денний (морський) бриз (рис. 6.6, а). Спробуйте пояснити, як утворюєть- ся нічний (береговий) бриз (рис. 6.6, б). Підказка: суходіл холоне швидше за воду. Через нерівномірне нагрівання води виникають постійні течії в морях і океанах. Океанські течії, як і вітри, відіграють значну роль у формуванні клімату на нашій планеті. З конвекцією ми маємо справу не тільки в природі, але й у повсякденному житті. Так, унаслідок конвекції здійснюється обігрівання (рис. 6.7) та охолодження помешкань. Завдяки конвекції нагрівається борщ у каструлі. Ство- рення тяги також є проявом конвекції (рис. 6.8). Повітря в печі нагрівається і розширюється, його густина зменшується, і тепле повітря прямує вгору, у трубу. У результаті тиск пові- тря навколо дров і в трубі зменшується й стає меншим за тиск у кімнаті; завдяки цьому зба- гачене киснем холодне повітря струмує до дров. Підбиваємо підсумки Конвекція - це вид теплопередачі, що здійснюється шляхом перенесення те- плоти потоками рідини або газу. У твердих речовинах цей вид теплопередачі неможливий. Розрізняють природну і примусову конвекції. Рис. 6.8. Створення тяги: збагачене киснем холодне повітря потрапляє до печі завдяки конвекції Рис. 6.6. Утворення бризів - денних і нічних - пояснюєть- ся конвекцією: а - денний (морський) бриз; б - нічний (береговий) бриз Рис. 6.7. Невеликий тепловий радіатор за- вдяки конвекції обігріває все приміщення а б

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Fizyka 8klas-barjakhtar-2016 1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О.

# data[].attributes.headline
Розвяжіть задачі 

# data[].attributes.subject
Розвяжіть задачі 

# data[].attributes.body
1.          Скільки часу тривало нікелювання, якщо у процесі електролізу на виробі осів шар нікелю масою 3,6 г за сили струму 2 А?
2. Якою була сила струму під час електролізу розчину мідного купоросу, якщо за 50 хв на катоді виділилося 1,98 г міді?
3.Під час електролізу розчину цинк сульфату виділилося 2,45 г цинку. Визначте електрохімічний еквівалент цього металу, якщо крізь електроліт протягом 60 хв проходив електричний струм 2 А.

# data[].attributes.headline
Вчимося розв'язувати задач

# data[].attributes.subject
Вчимося розв'язувати задач

# data[].attributes.body
1. Яка маса міді виділиться на електроді під час електролізу мідного купоросу за 10 хв сили струму 2 А?

# data[].attributes.headline
Переглянути відео-урок користуючись посиланням подане нижче

# data[].attributes.subject
Переглянути відео-урок користуючись посиланням подане нижче

# data[].attributes.attachment_link.title
Струм у розчинах і розплавах електролітів _Урок 17

# data[].attributes.headline
1. Користуючись підручником, самостійно опрацювати параграф 36-38 с. 194-206

# data[].attributes.subject
1. Користуючись підручником, самостійно опрацювати параграф 36-38 с. 194-206

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Fizyka 8klas-barjakhtar-2016

1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна Ек сп е р ти, які здійснили експертизу даного підручника під час проведення конкурсного відбору проектів підручників для учнів 8 класу загальноосвітніх навчальних закладів і зробили висновок про доцільність надання підручнику грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України": О. С. Лозинська, вчитель фізики Верхньомайданської ЗОШ І-ІІ ступенів Надвірнянської районної ради Івано-Франківської області, вчитель-методист; А. І. Павленко, професор Запорізького обласного інституту післядипломної педагогічної освіти, доктор педагогічних наук, професор; В. М. Ятвецький, старший викладач кафедри природничо-математичних дисциплін та інформаційних технологій Одеського обласного інституту удосконалення вчителів, учитель-методист Рец ензенти: І. М. Гельфгат, учитель фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учитель-методист, заслужений учитель України, кандидат фізико-математичних наук; Г. П. Кобель, доцент кафедри експериментальної фізики та інформаційно-вимірювальних технологій Східноєвропейського національного університету імені Лесі Українки, кандидат педагогічних наук А в тори й вид авництво вис ловлюють щиру подяку: М. М. Кірюхіну, президенту Спілки наукових і інженерних об'єднань України, кандидату фізико-математичних наук; І. Ю. Ненашеву, учителю фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учителю-методисту, заслуженому вчителю України; І. В. Хован, учителю фізики НВК "Домінанта", кандидату педагогічних наук, за слушні зауваження й конструктивні поради; І. С. Чернецькому, завідувачу відділу створення навчально-тематичних систем знань Національного центру "Мала академія наук України", кандидату педагогічних наук, за створення відеороликів демонстраційних і фронтальних експериментів Методичний апарат підручника успішно пройшов експериментальну перевірку в Національному центрі "Мала академія наук України" Ф 50 Фізика : підруч. для 8 кл. загальноосвіт. навч. закл. / [В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна] ; за ред. В. Г. Бар'яхтара, С. О. Довгого. - Х. : Вид-во "Ранок", 2016. - 240 с. : іл., фот. ISBN 978-617-09-2855-9 УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 © Бар'яхтар В. Г., Божинова Ф. Я., Довгий С. О., Кірюхіна О. О., 2016 © Хорошенко В. Д., Зюзюкін В. В., ілюстрації, 2016 © Хлистун В. В., фотографії, 2016 ISBN 978-617-09-2855-9 © ТОВ Видавництво "Ранок", 2016 Рекомендовано Міністерством освіти і науки України (наказ Міністерства освіти і науки України від 10.05.2016 р. № 491)

2. 3 ﻿ Дорогі друзі! Цього навчального року ви продовжите свою подорож світом фізики. Як і раніше, ви будете спостерігати явища природи, проводи ти справжні наукові експерименти й на кожному уроці робити власні маленькі відкриття. Жодна справжня подорож не буває легкою, але ж скільки нового ви дізнаєтеся про світ навколо! А підручник, який ви тримаєте в руках, стане для вас надійним помічником. Будьте уважними й наполегливими, вивчаючи зміст кожного па раграфа, і тоді ви зможете зрозуміти суть викладеного матеріалу та за стосувати здобуті знання в повсякденному житті. Зверніть увагу на те, що параграфи завершуються рубриками: "Підбиваємо підсумки", "Контрольні запитання", "Вправа". Для чого вони потрібні і як з ними краще працювати? У рубриці "Підбиваємо підсумки" подано відомості про основні по няття та явища, з якими ви ознайомилися в параграфі. Отже, ви маєте можливість іще раз звернути увагу на головне. "Контрольні запитання" допоможуть з'ясувати, чи зрозуміли ви вивчений матеріал. Якщо ви зможете відповісти на кожне запитання, то все гаразд, якщо ж ні, знову зверніться до тексту параграфа. Рубрика "Вправа" зробить вашу подорож у дивовижний світ фізики ще цікавішою, адже ви зможете застосувати отримані знан ня на практиці. Завдання цієї рубрики диференційовані за рівнями складності - від доволі простих, що потребують лише уважності, до творчих, розв'язуючи які слід виявити кмітливість і наполегливість. Но мер кожного завдання має свій колір (у порядку підвищення складності: синій, зелений, оранжевий, червоний, фіолетовий). Серед завдань є такі, що слугують для повторення матеріалу, який ви вже вивчали в курсах природознавства, математики або на поперед ніх уроках фізики. Довідкові дані, необхідні для виконання завдань, ви знайдете в Додатку наприкінці підручника.

3. 4 Вступ Чимало цікавого на вас очікує на електронному освітньому ресурсі "Інтерактивне навчання" (interactive.ranok.com.ua). Це відеоролики, що показують у дії той чи інший фізичний дослід або процес; інформація, яка допоможе вам у виконанні завдань; тренувальні тестові завдання з комп'ютерною перевіркою. Фізика - наука насамперед експериментальна, тому в підручнику наявні експериментальні завдання та лабораторні роботи. Обов'язково виконуйте їх - і ви будете краще розуміти й любити фізику. Радимо опрацьовувати завдання "із зірочкою", завдяки яким ви навчитеся пода- вати результати експериментів так, як це роблять справжні вчені. Впо- ратися із цими завданнями вам допоможе матеріал, поданий наприкінці Додатка. Матеріали, запропоновані наприкінці кожного розділу в рубриках "Підбиваємо підсумки розділу" і "Завдання для самоперевірки", допомо- жуть систематизувати отримані знання, будуть корисними під час по- вторення вивченого та в ході підготовки до контрольних робіт. Працюючи над навчальними проектами, радимо уважно ознайо- митися з деякими порадами щодо їх створення і презентації, поданими в матеріалі "Етапи роботи над навчальними проектами". Для тих, хто хоче більше дізнатися про розвиток фізичної науки й техніки в Україні та світі, знайдеться чимало цікавого й корисного в рубриках "Фізика і техніка в Україні" та "Енциклопедична сторінка". Зверніть увагу на те, що в підручнику використано позначки, які допоможуть вам орієнтуватися в поданому матеріалі: Підбиваємо підсумки Завдання на повторення Контрольні запитання Експериментальне завдання Вправа Інтернет-підтримка Цікавої подорожі світом фізики, нехай вам щастить!

4. IРозділ Ви багато разів спостерігали дію вітру, а тепер зможете пояснити, чому виникає вітер Ви неодноразово кип'ятили воду і знаєте температуру киплячої води, а тепер дізнаєтесь, як змусити воду закипіти за кімнатної температури Ви завжди надягаєте взимку теплі речі, а тепер з'ясуєте, чи завжди їх надягають, щоб захиститися від холоду Ви чули про існування наноматеріалів, а тепер дізнаєтеся про їхні властивості та перспективи застосування Ви знаєте, що більшість автомобілів має двигун внутрішнього згоряння, а тепер зможете пояснити, як цей двигун працює і як збільшити його ККД тЕПЛОВІ ЯВИЩА

5. 6 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Частина 1. Температура. Внутрішня енергія. Теплопередача § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Усім змалку є звичними слова: гаряче, тепле, холодне. "Обережно, чашка гаряча, об печешся", - застерігали нас дорослі. Ми не розуміли, що означає "гаряча", торкалися чашки - і обпікалися. "Сніг холодний, не знімай рукавичок, пальчики змерзнуть",- умовляла бабуся. Нам дуже хотілося дізнатись, а як це - "холодний", ми знімали рукавички й невдовзі розуміли значення цього слова. "Доведеться побути в ліжку. Температура висока", - наполягав лікар... А що ж таке температура з погляду фізики? 1 Знайомимося з поняттям "температура" Початкових уявлень про температуру людина набула за допомогою дотику. Характеризуючи, наприклад, тепловий стан дуже холодного тіла, можна сказати про нього "крижане", тобто порівняти свої відчуття від дотику до цього тіла з відчуттями, що виникають унаслідок дотику до криги. З'ясовуючи, наскільки нагріті ті чи інші тіла, ми порівнюємо їхні температури. Коли говорять: "Сьогодні надворі тепліше, ніж учора", - це означає, що температура повітря на вулиці сьогодні вища, ніж учора; фраза "Сніг на дотик холодний" означає, що температура снігу нижча від температури руки. Таким чином, на інтуїтивному рівні ми визначаємо Рис. 1.1. Досліди на підтвердження суб'єктивності наших відчуттів: а - гладенький папір здається холоднішим, ніж шорсткий килимок; б - якщо занурити ліву руку в теплу воду, праву - в холодну, а через деякий час обидві руки помістити в посудину з водою кімнат ної температури, то виникне дивне відчуття: ту саму воду ліва рука сприйме як холодну, а права - як теплу а б

6. 7 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання температуру тіла як фізичну величину, що характеризує ступінь нагрітості тіла. Однак, визначаючи ступінь нагрітості тіл на дотик, можна дати лише приблизну оцін- ку їхньої температури. Крім того, не завжди можна торкнутися тіла та оцінити, наскільки воно гаряче або холодне. Більш того, відчуття можуть нас обманювати. Справді, за тієї самої кімнатної температури металеві предмети зда- ються холоднішими від дерев'яних або пласт- масових, а шорсткі - теплішими за гладенькі (рис. 1.1, а). І навіть одне тіло в той самий мо- мент може мати на дотик різний ступінь на- грітості (рис. 1.1, б). 2 Вводимо поняття теплової рівноваги Досліди показують: коли більш нагріте тіло контактує з менш нагрітим, то більш на- гріте тіло завжди охолоджується, а менш на- гріте - нагрівається. До того ж можуть змі- нюватися й інші властивості тіл: вони стають більшими або меншими за розмірами, можуть перейти в інший агрегатний стан, краще чи гірше проводити електричний струм, можуть почати випромінювати світло іншого кольо- ру та ін. Натомість однаково нагріті тіла, контактуючи одне з одним, не змінюють своїх властивостей, і тоді кажуть, що ці тіла пере бувають у стані теплової рівноваги (рис. 1.2). Температура - це фізична величина, яка характеризує стан теплової рівноваги си стеми тіл. 3 Дізнаємося про фізичний зміст температури Із курсу фізики 7 класу ви знаєте, що темпе- ратура тіла тісно пов'язана зі швидкістю хао- тичного руху його частинок (атомів, молекул, йонів). Цей рух так і називають - тепловий. Частинки тіла завжди рухаються, отже, завжди мають кінетичну енергію. Чим швид- ше рухаються частинки, тим вища темпера- тура тіла. Рис. 1.2. Однаково гарячі або однаково холодні тіла перебу вають у стані теплової рівно ваги: а - книжки перебувають у стані теплової рівноваги зі столом; б - дерево перебуває у стані теплової рівноваги з по вітрям; в - іграшки перебува ють у стані теплової рівноваги з водою а б в

7. 8 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Швидкість руху окремих частинок (а отже, їхня кінетична енер- гія) постійно змінюється. Проте в стані теплової рівноваги в усіх тілах системи середня кінетична енергія частинок (тобто кінетична енергія, що припадає в середньому на одну частинку) є однаковою. З точки зору молекулярно-кінетичної теорії можна дати таке означення температури: Температура - міра середньої кінетичної енергії хаотичного руху час тинок, із яких складається тіло. Отже, є об'єктивний чинник для визначення температури тіла - це середня кінетична енергія його частинок. Цей чинник не залежить від наших відчуттів, проте він аж ніяк не допоможе виміряти температуру. Як ви вважаєте, чому неможливо безпосередньо виміряти середню кінетичну енергію руху частинок, з яких складається тіло? 4 Вимірюємо температуру Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів заснована на тому, що зі зміною температури тіла змінюються певні властивості цього тіла (рис. 1.3). Розглянемо, наприклад, рідинний термометр, дія якого ґрунтуєть- ся на розширенні рідини під час нагрівання (докладніше про це ви ді- знаєтесь із § 2). Найпростіший рідинний термометр складається з резер- вуара, наповненого рідиною (зазвичай спиртом або ртуттю), довгої тонкої трубки, в яку виступає стовпчик цієї рідини, і шкали (рис. 1.4). Довжина стовпчика рідини є мірою температури: чим вища температура тіла, тим вищим є стовпчик рідини в термометрі. Щоб за довжиною стовпчика рідини можна було визначати темпера- туру, слід нанести шкалу, насамперед позначивши на ній так звані репер ні точки. Такі точки мають бути пов'язані з якимись фізичними проце- сами, які відбуваються за незмінної температури та які легко відтворити. Рис. 1.3. Різні види термометрів: а - рідинний (мірою температури є довжина стовпчика рідини); б - металевий (біметалева пластинка, яка з'єднана зі стрілкою термометра, виги нається в результаті нагрівання); в - термометр опору (зі зміною температури змінюється опір робочої частини термометра); г - рідинно-кристалічний (унаслідок зміни температури змінюється колір відповідної ділянки термометра) ба гв 0°C 10°C 20°C 30°C 40°C 50°C 60°C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C

8. 9 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Так, для побудови найбільш використовуваної шкали Цельсія за реперні точки беруть: 0 °С - температуру танення чисто го льоду за нормального атмосферного тиску. Для цього резервуар майбутнього термометра опускають у лід, що тане, і, дочекавшись, коли стовпчик рідини припинить рух, навпроти по- верхні рідини в стовпчику ставлять позначку 0 °С (рис. 1.5, а); 100 °С - температуру кипіння води за нормального атмосферного тиску. Резервуар майбутнього термометра занурюють у киплячу воду і положення стовпчика рідини позначають як 100 °С (рис. 1.5, б). Поділивши відстань між позначками 0 і 100 °С на сто рівних частин, отримаємо тер- мометр, який проградуйовано за шкалою Цель- сія, та одиницю температури за цією шкалою - градус Цельсія (°C). 1 °C дорівнює одній сотій частині зміни температури води під час її нагрівання від температури плавлення до температури ки піння за нормального атмосферного тиску. Температуру, виміряну за шкалою Цель- сія, позначають символом t: [t] = 1 °C.* У СІ за основну одиницю температури взя то кельвін (K). Температура, виміряна за шка- лою Цельсія (t), пов'язана з температурою, вимі- ряною за шкалою Кельвіна (T), співвідношенням: t = T - 273. Зверніть увагу: термометр завжди пока зує свою власну температуру, отже, вимірюючи температуру будьякого тіла, слід дочекатися ста- ну теплової рівноваги між тілом і термометром. Чому для вимірювання температури лікарі радять тримати термометр кілька хвилин? Підбиваємо підсумки Якщо в будь-який спосіб створити кон- такт між тілами, через деякий час їхні властивості припинять змінюватися. Тоді * Під час перевірки одиниць у ході розв'язування задач цифру 1 зазвичай опускають. Рис. 1.4. Будова рідинного термометра: 1 - резервуар із рідиною; 2 - трубка; 3 - шкала Рис. 1.5. Побудова темпе ратурної шкали Цельсія: а - температурі танення льоду приписують значен ня 0 °С; б - температурі кипіння води приписують значення 100 °С б а 100 °C 0 °C 0 °C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C 1 2 3

9. 10 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 говорять, що тіла перебувають у стані теплової рівноваги. Фізичну ве- личину, яка характеризує стан теплової рівноваги, називають темпера- турою. Температура - це міра середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло. Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів ґрунтується на тому, що зі зміною температури змінюються певні властивості тіл. Контрольні запитання 1. Чому не завжди можна оцінити температуру тіла на дотик? 2. У чому полягає стан теплової рівноваги? 3. Наведіть два означення температу- ри. 4. Чому хаотичний рух частинок тіла називають тепловим рухом? 5. Наведіть приклади різних термометрів. 6. Опишіть принцип дії рі- динного термометра. 7. Назвіть реперні точки шкали Цельсія. 8. Тем- пературу якого тіла завжди показує термометр? Вправа № 1 1. Наведіть приклади тіл, що перебувають у стані теплової рівноваги. Обґрунтуйте свою відповідь. 2. Згадайте будову й принцип дії рідинного термометра та поясніть, що більше розширюється під час нагрівання: скло чи рідина? 3. Чому розміри термометра мають бути невеликими порівняно з роз- мірами тіла, температуру якого вимірюють? 4. Скористайтеся додатковими джерелами інформації та дізнайтеся про історію створення термометрів і різних температурних шкал (Фаренгейта, Реомюра тощо). Підготуйте коротке повідомлення. 5. Визначте ціну поділки та покази термометрів на рис. 1.3, а, б. Експериментальне завдання Проведіть дослід із теплою та холодною водою, описаний у пункті 1 § 1. Опишіть послідовність своїх дій, зробіть висновок. Фізика і техніка в Україні Фізико-технічний інститут низьких температур ім. Б. І. Вєркіна НАН України (Харків) був заснова ний у 1960 р. для вивчення фізичних явищ за низьких температур. Ці дослідження були важливими для осво єння космічного простору. Завдання, поставлені перед науковцями, передба чали дослідження теплових властивостей газів, рідин і твердих тіл в умовах космосу. Досвіду таких дослі джень у світі не було, тому довелося починати з мето дів вимірювання температури, теплопровідності, вивчення особливостей конвекції та випромінювання. В усіх напрямах співробітники інституту досягли видатних наукових результатів. Про це свідчать і численні наукові премії, в тому числі міжнародні. У 1991 р. інституту присвоєно ім'я його засновника та першого директора - ака деміка Бориса Ієремійовича Вєркіна (1919-1990).

10. 11 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Якщо ви досить спостережливі, то, можливо, звертали увагу ось на що. Влітку елек тричні дроти провисають набагато сильніше, ніж узимку, тобто влітку вони виявля ються довшими. Якщо набрати повну пляшку холодної води та поставити її відкритою в тепле місце, то згодом частина води з пляшки виллється, адже, нагріваючись, вода розширюється. Повітряна кулька, винесена з кімнати на мороз, зменшується в об'ємі. Спробуємо розібратися, чому так. 1 Переконуємося в тепловому розширенні твердих тіл, рідин і газів Нескладні досліди й численні спостереження пере- конують у тому, що, як правило, тверді тіла, ріди ни й гази під час нагрівання розширюються, а під час охолодження - стискуються. Теплове розширення газів можна спостерігати за допомогою колби, заповненої повітрям. Шийку колби щільно закоркуємо, а в корок уставимо скля- ну трубку. Зануримо скляну трубку в посудину з во- дою. Тепер досить узятися за колбу рукою і в такий спосіб нагріти її; через деякий час повітря в колбі, розширюючись, виходитиме у вигляді бульбашок із трубки під водою (рис. 2.1). Для спостереження теплового розширення рідин наповнимо колбу підфарбованою водою та закоркуємо так, щоб частина рідини потрапила у скляну трубку, розміщену в корку (рис. 2.2, а). Зафіксуємо, на якому рівні розташована рідина в трубці, й опустимо колбу в посудину з гарячою Рис. 2.1. Нагріва ючись, повітря в колбі розширюється, і деяка його частина виходить із колби - біля отвору трубки утворюються бульбашки повітря Рис. 2.2. Дослід, який демонструє, що під час нагрівання рідина розширюється. Закорко вану колбу з рідиною в трубці (а) помістили в посудину з гарячою водою. Рівень рідини в трубці спочатку трохи знизився (б), а через деякий час - значно підвищився (в) ба в

11. 12 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 водою. Спочатку рівень води в колбі трохи знизиться (рис. 2.2, б), і це по- яснюється тим, що спочатку нагрівається й розширюється колба, а вже потім, нагріваючись, розширюється вода. Через деякий час переконає- мося, що в міру нагрівання колби й води в ній рівень рідини в трубці помітно підвищується (рис. 2.2, в). Отже, рідини, як і гази, під час на- грівання розширюються. Поясніть принципи роботи рідинного термометра. Теплове розширення твердих тіл можна продемонструвати за допо- могою пристрою, який винайшов нідерландський фізик Вільгельм Якоб Ґравезанд (1688-1742). Пристрій являє собою мідну кульку, яка легко проходить крізь пригнане до неї кільце. Нагріємо кульку в полум'ї спир- тівки - нагріта кулька крізь кільце не проходитиме (рис. 2.3, а). Після охолодження кулька знову легко пройде крізь кільце (рис. 2.3, б). Як, на вашу думку, чи пройде кулька крізь кільце, якщо нагріти не кульку, а кільце? 2 З'ясовуємо причину теплового розширення У чому ж причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання, адже кількість частинок (молекул, атомів, йонів) в тілі зі збільшенням темпе- ратури не змінюється? Теплове розширення тіл молекулярно-кінетична теорія пояснює так. Зі збільшенням температури збільшується швидкість руху частинок, з яких складається тіло. Середня відстань між частинками також збіль- шується, і, відповідно, збільшується об'єм тіла. І навпаки, зі зниженням температури тіла рух частинок стає повільнішім, міжмолекулярні про- міжки зменшуються і, відповідно, зменшується об'єм тіла. 3 Характеризуємо теплове розширення тіл Зрозуміло, що не всі тіла під час нагрівання на ту саму температуру розширюються однаково. Дослідним шляхом з'ясовано, що тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Теплове розширення тіла залежить від речовини, з якої складаєть ся тіло. Візьмемо алюмінієву трубку за кімнатної температури та вимі- ряємо її довжину. Потім нагріємо трубку, пропускаючи крізь неї гарячу Рис. 2.3. Пристрій Ґраве занда, за допомогою якого ілюструють теплове розши рення твердих тіл: а - у нагрітому стані кулька не проходить крізь кільце; б - після охолодження кулька крізь кільце проходить ба

12. 13 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури воду. Через деякий час переконаємося, що довжина трубки трохи збіль- шилась. Замінивши алюмінієву трубку на скляну такої самої довжини, побачимо, що за умови однакового збільшення температури скляна труб- ка видовжується набагато менше, ніж алюмінієва. Слід зазначити, що існують речовини, об'єм яких на певному ін тервалі температур під час нагрівання зменшується, а під час охоло дження - збільшується. До таких речовин належать вода, чавун і деякі інші. Вода, наприклад, під час охолодження до 4 °С (точніше до 3,98 °С) стискується, як і більшість речовин. Однак починаючи з температури 4 °С і до замерзання (0 °С) вода розширюється. Саме завдяки цій власти- вості річки, моря й океани не промерзають до дна навіть у сильні морози. Адже саме за температури 4 °С вода має найбільшу густину і тому опус- кається на дно водойми. За температури ж 0 °С густина води є меншою, тому така вода залишається на поверхні й замерзає - перетворюється на лід (рис. 2.4). Оскільки густина льоду менша від густини води, лід роз- ташовується на поверхні води та надійно захищає водойму від глибокого промерзання. Зазначені властивості води мають неабияке значення для життя різноманітних водоростей, риб та інших істот у водоймах. Поміркуйте, який вигляд мали б водойми, якби вода, як і більшість речовин, під час охолодження завжди зменшувалася б в об'ємі, а густина льоду була би більшою за густину води. 4 Знайомимося з тепловим розширенням у природі й техніці Здатність тіл змінювати свої розміри під час змінення температури відіграє дуже важли- ву роль у природі. Про особливості теплового розширення води ви вже дізналися. Розгля- немо інші приклади. Поверхня Землі прогрівається нерівно мірно. У результаті повітря поблизу її поверхні розширюється теж нерівномірно. Цей факт - один із чинників утворення вітру, що, в свою чергу, зумовлює зміну погоди. Нерівномірне прогрівання води в морях і океанах спричиняє виникнення течій, які суттєво впливають на клімат. Різке коливання температури в гірських районах викликає розширення та стискання гірських порід. Це відбувається нерівномірно, тому виникають тріщини, що спричиняють руйнування гір, а отже, зміну рельєфу. Явище теплового розширення широко використовується в техніці та побуті. Так, для автоматичного вимикання та вмикання елек- тричних пристроїв використовують біметалеві Рис. 2.4. Розподіл температур у глибокій водоймі взимку. Най вища температура води - на дні водойми, найнижча (0 °С) - безпосередньо під шаром льоду +4 °C +3 °C +2 °C +1 °C 0 °C

13. 14 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 пластинки. Дія таких пластинок заснована на тому, що різні метали по-різному розши- рюються під час нагрівання (рис. 2.5). Тепло- ве розширення повітря допомагає рівномірно прогріти квартиру, остудити продукти в хо- лодильнику, провітрити помешкання (чому і як це відбувається, ви дізнаєтесь із § 6). Теплове розширення слід обов'язково брати до уваги під час будівництва мостів (рис. 2.6) і ліній електропередач, прокладан- ня труб опалення, укладання залізничних рейок, виготовлення залізобетонних кон- струкцій і в багатьох інших випадках. Підбиваємо підсумки Тверді тіла, рідини й гази під час на- грівання зазвичай розширюються. Осо- бливості теплового розширення мають вода, чавун і деякі інші речовини. Тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Зміна розмірів тіла внаслідок зміни температури залежить від речовини, з якої складається це тіло. Причина теплового розширення полягає в тому, що зі збільшенням температури збіль- шується швидкість руху частинок речовини (атомів, молекул, йонів) і в результаті збіль- шується середня відстань між частинками. Явище теплового розширення врахову- ють і широко використовують у техніці й побу- ті. Воно відіграє дуже важливу роль у природі. Контрольні запитання 1. Наведіть приклади на підтвердження того, що тверді тіла, рідини й гази роз- ширюються під час нагрівання. 2. Опи- шіть досліди, які демонструють теплове розширення газів, рідин, твердих тіл. 3. У чому причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання? 4. Від чого (крім температури) залежить зміна розмірів тіл під час їх нагрівання або охолодження? 5. Які особливості теплового розширення води? 6. Наведіть приклади застосування теплового розширення в техніці, побуті. Рис. 2.6. Щоб міст не вигинав ся під час спеки й не руйну вався в холоди, його виготовляють з окремих секцій, з'єднаних спеціальними зчленуваннями (ряди зубців змикаються під час спеки й розходяться під час холодів) Рис. 2.5. Для автоматичного вимкнення нагрівальних при строїв (наприклад, чайника) використовують біметалеві пластинки (а). У разі збіль шення температури металева смуга 1 розширюється на багато більше, ніж смуга 2, виготовлена з іншого металу, тому пластинка вигинається (б) і розмикає електричне коло 1 1 2 2 1 1 2 2 а б

14. 15 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Вправа № 2 1. Виберіть усі правильні закінчення речення. Коли тіло охолоджується, то зменшується... а) швидкість руху його частинок в) кількість частинок тіла б) відстань між його частинками г) розміри частинок тіла 2. Як зміниться об'єм повітряної кульки, якщо її перенести з холодно- го приміщення в тепле? Поясніть свою відповідь. 3. Згадайте дослід із мідною кулькою, яка в результаті нагрівання за- стрягає в кільці (див. рис. 2.3). Як змінилися внаслідок нагрівання об'єм, маса, густина кульки; середня швидкість руху частинок кульки? 4. Уявіть, що термометр для вимірювання температури на вулиці замість спирту заповнили водою. Чому такий термометр буде незручним? 5. Чому на точних вимірювальних приладах зазначають температуру? 6. Що може трапитись, якщо налити в склянку окріп? Поясніть свою відповідь з точки зору теплового розширення тіл. 7. Металева кулька падає на підлогу з певної висоти. Які перетворен- ня механічної енергії відбуваються під час падіння кульки? Куди "зникає" механічна енергія кульки після удару об підлогу? Експериментальні завдання 1. "Теплові терези". Виготовте "терези", які реагують на різницю тем- ператур (див. рисунок). Для цього: 1) пропустіть крізь обрізок морквини сталеву в'язальну спицю; 2) з обох боків спиці застроміть в обрізок морквини дві булавки, а на кожний кінець спиці насадіть невелику морквину так, щоб більша частина морквини була розташована знизу; 3) установіть булавки гострими кінцями на дно склянки і, пересу- ваючи морквини, зрівноважте "терези". Розташуйте під одним із плечей "терезів" запалену свічку - через деякий час це плече опуститься; приберіть свічку - плече повер- неться до початкового положення. Поясніть спостережуване явище. 2. Як за допомогою дощечки, молотка та двох цвяшків продемонстру- вати, що розмір монети в 5 копійок у результаті нагрівання збіль- шується? Виконайте відповідний дослід, обов'язково використову- ючи пінцет (щипці або пасатижі). Поясніть спостережуване явище. Відеодослід. Перегляньте відеоролик і поясніть спостережуване явище.

15. 16 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 3. Внутрішня енергія У новинах, коли йдеться про космічні дослідження, ви могли чути фразу на зразок: "Супутник увійшов в атмосферу Землі й припинив своє існування". Але ж зрозуміло, що супутник мав величезну механічну енергію - кінетичну, оскільки він рухався, та потенціальну, оскільки був високо над поверхнею Землі. Куди ж зникла колосальна енергія супутника? Фізики пояснюють, що ця енергія передалася частинкам (моле кулам, атомам, йонам) повітря та частинкам супутника, тобто перейшла в енергію всередині речовин. Цю енергію називають внутрішньою. Про те, що таке внутрішня енергія, і йтиметься далі. 1 Знайомимося з поняттям внутрішньої енергії Ми вже звертали увагу на те, що завдяки те- пловому руху кожна частинка речовини зав жди має кінетичну енергію (рис. 3.1). Зрозуміло, що значення кінетичної енер- гії окремої частинки невелике, оскільки маса частинки є дуже малою. Водночас кількість частинок в одиниці об'єму речовини величезна, і тому їхня сумарна кінетична енергія є досить великою (рис. 3.2). Крім кінетичної енергії, частинки речо вини мають і потенціальну енергію, тому що (згадайте молекулярно-кінетичну теорію) взає модіють одна з одною - притягуються та від- штовхуються. Суму кінетичної енергії теплового руху части нок, із яких складається тіло, і потенціальної енергії їхньої взаємодії називають внутріш ньою енергією тіла. Одиницею внутрішньої енергії в СІ є джо- уль (Дж). Згадайте інші фізичні величини, одини- цею яких в СІ є джоуль. 2 З'ясовуємо, коли змінюється внутрішня енергія тіла Мірою середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло, є температура. Тому зміна температури означає й зміну сумар- ної кінетичної енергії всіх частинок, а отже, зміну внутрішньої енергії тіла. Крім того, зі зміною температури тіло розширюється або стискається. При цьому Рис. 3.1. Кожна частинка речовини перебуває в стані безперервного хаотичного руху, завдяки чому має кінетичну енергію Рис. 3.2. Сумарна кінетична енергія частинок повітря, наприклад, у великій шафі становить близько 0,4 МДж. Цієї енергії достатньо, щоб усіх учнів вашого класу підняти приблизно на 25 м

16. 17 § 3. Внутрішня енергія змінюється відстань між частинками речовини і, як наслідок, змінюється потенціальна енергія їхньої взаємодії. Це теж, у свою чергу, зумовлює зміну внутрішньої енергії тіла. Отже, внутрішня енергія тіла змінюєть ся зі зміною його температури: зі збільшенням температури тіла його внутрішня енергія збільшується, а зі зменшенням температу ри - зменшується. Внутрішня енергія змінюється також зі зміною агрегатного стану речовини: під час зміни агрегатного стану речовини змінюється взаємне розташування її частинок, тобто змі- нюється потенціальна енергія їхньої взаємодії (рис. 3.3). Наприклад, під час плавлення речо- вини її внутрішня енергія збільшується, а під час кристалізації - зменшується (рис. 3.4). Докладніше про це ви дізнаєтеся наприкінці розділу I "Теплові явища". 3 Розрізняємо внутрішню і механічну енергії Під час вивчення механіки йшлося про те, що суму кінетичної та потенціальної енергій системи тіл називають повною механічною енергією цієї системи. Дехто з вас, можливо, скаже: "То виходить, що внутрішня енергія й механічна енергія - одне й те саме!" Проте це не так. Дещо схожі за формальними ознаками, ці поняття значно відрізняються своєю сутністю - їх навіть вивчають у різних розділах фізики. Згодом ви дізнаєтеся про це детальніше, а зараз зазначимо тільки деякі відмінності. Коли розглядають механічну енергію, то йдеться про одне або декілька тіл. А от коли розглядають внутрішню енергію, то йдеться про рух та взаємодію дуже великої кількості части- нок (10 23 або більше). Зрозуміло, що у випадку із внутрішньою енергією не можна відстежити індивідуальні характеристики кожної частин- ки, тому фізики використовують тільки середні характеристики (про середню кінетичну енер- гію ви вже знаєте). Рис. 3.3. У різних агрегатних станах взаємне розташування молекул речовини є різним, тому відрізняється і потенціальна енергія взаємодії молекул Рис. 3.4. За однакової тем ператури внутрішня енергія льоду є меншою від внут рішньої енергії такої самої маси води Водяна пара Вода Лід

17. 18 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Механічна енергія залежить від руху й розташування фізичного тіла відносно інших тіл або частин тіла одна відносно одної. Натомість внутрішня енергія визначається характером руху та взаємодії тільки час- тинок тіла. Так, механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі, стоїть на стільці або "подорожує" разом із вами шкільним коридором, є різною, а от його внутрішня енергія за незмінної температури буде од- наковою (рис. 3.5). Підбиваємо підсумки Будьяке фізичне тіло має внутрішню енергію. Внутрішня енергія тіла - це сума кінетичних енергій усіх частинок, з яких склада- ється тіло, і потенціальних енергій їхньої взаємодії. Внутрішня енергія тіла змінюється зі зміною його температури та в процесі зміни агрегатного стану речовини, з якої це тіло складається. Контрольні запитання 1. Чому частинки речовини мають потенціальну енергію? завжди ма- ють кінетичну енергію? 2. Що називають внутрішньою енергією тіла? 3. Від чого залежить внутрішня енергія тіла? 4. Доки лід плавиться, його температура не змінюється. Чи змінюється при цьому внутрішня енергія льоду? 5. Чи може тіло мати внутрішню енергію, але не мати при цьому механічної енергії? Вправа № 3 1. Якщо підняти камінь з поверхні землі, то потенціальна енергія каменя, а отже, кожної його частинки збільшується. Чи означає це, що внутрішня енергія каменя також збільшується? Обґрунтуй- те свою відповідь. 2. М'яч кинули вгору. Як під час руху м'яча змінюється його внутріш- ня енергія? механічна енергія? Опором повітря знехтуйте. Рис. 3.5. Механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі (а), стоїть на стільці (б) або рухається разом із хлопчиком (в), є різною, а внутрішня енергія - однаковою б ва

18. 19 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії 3. Як змінюються внутрішня й механічна енергії пляшки з водою у вашому наплічнику, коли ви в морозну погоду заходите з вулиці в теплий будинок? піднімаєтеся на другий поверх будівлі? приско- рюєте рух шкільним коридором? 4. Металеву кульку підвісили на мотузці й нагріли. Як змінилася вну- трішня енергія кульки? механічна енергія кульки? 5. Установіть відповідність між механічною енергією та формулою для її визначення. 1 Кінетична енергія 2 Потенціальна енергія піднятого тіла 3 Повна механічна енергія А mgh Б Fs В Ek + Ep Г mv2/2 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Згадайте, як ваші однокласники повертаються до школи після того, як на перерві грали в сніжки. Хтось енергійно тре руки, хтось тулить їх до теплої батареї. Для чого вони це роблять? Щоб зігріти змерзлі руки! А чим відрізняються способи нагрівання за допомогою тертя та через контакт із тілом, яке має вищу температуру? 1 Знайомимося з процесом теплопередачі та поняттям кількості теплоти Згадаємо деякі приклади з життя: якщо вимкнути з розетки гарячу прас- ку, за якийсь час вона охолоне (рис. 4.1); занурена в гарячий чай холодна ложка обов'язково нагріється. У кожному з цих прикладів змінюється температура тіл, і це означає, що змінюється їхня внутрішня енергія. Водночас над цими тілами не виконується робота й самі тіла також нія- кої роботи не виконують. У таких випадках кажуть про передачу тепла. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без виконання роботи називають теплопередачею (теплообміном). Для кількісної характеристики теплопередачі використовують поняття кількість теплоти. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q. Одиницею кількості теплоти в СІ є джоуль (Дж)*: [Q] = 1 Дж. * Для вимірювання кількості теплоти здавна застосовували таку одиницю, як калорія (від латин. calor - тепло). Зараз цю одиницю часто використовують для обчислення енергії, що виділяється в результаті засвоєння їжі: 1 кал = 4,2 Дж.

19. 20 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Кількість теплоти, як і механічна робота, може бути як додатною, так і від'ємною. У ви- падках, коли тіло одержує енергію, кількість отриманої ним теплоти вважають додатною; коли тіло віддає енергію, кількість втраченої ним теплоти вважають від'ємною. Досліди свідчать: теплопередача є мож ливою тільки в разі наявності різниці тем ператур, причому самовільно тепло може передаватися тільки від тіла з більшою тем пературою до тіла з меншою температурою. Чим більшою є різниця температур, тим швидше за інших рівних умов здійснюється передача тепла. Теплообмін триватиме, доки температури тіл не стануть однаковими, тоб- то доки між тілами не встановиться теплова рівновага. 2 Змінюємо внутрішню енергію, викону ючи роботу Численні спостереження й експерименти пе- реконують: навіть у разі відсутності тепло обміну внутрішня енергія тіла може збільшу ватись, якщо над тілом виконується робота. Першим це довів англійський фізик Бенджа мін Томпсон (рис. 4.2, 4.3). Так, робота сил тертя шин автомобіля об дорожнє покриття спричиняє збільшення внутрішньої енергії шин та покриття дороги. Доказ цього - їхнє нагрівання під час руху автомобіля. Так само, якщо інтенсивно терти долоні одну об одну, їхня внутрішня енергія збільшується (рис. 4.4). З описаним явищем доводиться мати справу в техніці. Наприклад, у процесі об- роблення металевих деталей через роботу сил тертя помітно зростає температура як самого інструмента (свердла, різця тощо), так і дета- лі, яку обробляють. Розгляньте рис. 4.3 і поясніть, чому за- кипає вода в казані. А як змінюється внутрішня енергія тіла, якщо воно саме виконує роботу? Про- ведемо дослід. Рис. 4.3. Схема експерименту Румфорда: вода в казані, по ставленому на заготівку гар матного дула, закипає під час свердління дула Рис. 4.1. Вимкнена гаряча праска холоне - передає пев ну кількість теплоти навколиш ньому середовищу, доки не встановиться теплова ріновага Рис. 4.2. Бенджамін Томпсон (граф Румфорд) (1753−1814), англійський фізик, наприкінці XVIII ст. вперше експеримен тально показав, що тепло- та - це енергія, яку можна одержати за рахунок виконання роботи

20. 21 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Візьмемо товстостінну скляну посудину, дно якої вкрите шаром води. Оскільки вода випаро- вується, в посудині буде водяна пара. Закоркуємо посудину і через корок пропустимо трубку. Сполу- чимо трубку з насосом та почнемо накачувати до посудини повітря. Через деякий час корок вилетить, при цьому в посудині з'явиться туман - дрібні краплинки води, що утворилися з водяної пари (рис. 4.5). Поява туману відбувається в разі зниження тем- ператури. Отже, температура повітря в посудині зменшилася, відповідно зменшилася внутрішня енергія повітря. Таким чином, повітря виконало механічну роботу (виштовхнуло корок) за раху- нок власної внутрішньої енергії. Якщо тіло саме виконує роботу, то його внутрішня енергія змен шується. Підбиваємо підсумки Існують два способи зміни внутрішньої енергії тіла: виконання роботи та теплопередача. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без ви- конання роботи називають теплопередачею. Енергія в процесі теплопередачі може самовільно переда- ватися тільки від тіла з більшою температурою до тіла з меншою температурою. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q і вимірюють у джоулях (Дж). Якщо за відсутності теплообміну над тілом виконують роботу, внутрішня енергія тіла збіль- шується, а якщо ж тіло саме виконує роботу, його внутрішня енергія зменшується. Контрольні запитання 1. У які способи можна змінити внутрішню енергію тіла? 2. Що нази- вають теплопередачею? 3. Наведіть приклади теплопередачі. 4. Що таке кількість теплоти? 5. Назвіть одиницю кількості теплоти. 6. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла внаслідок виконання роботи. 7. Як змінюється внутрішня енергія тіла, коли воно виконує роботу і коли над ним виконують роботу? Вважайте, що теплообмін із навко- лишніми тілами відсутній. Рис. 4.5. Дослід, який підтверджує, що в ході виконання повітрям роботи його внутрішня енергія зменшується. Доказом цього є поява туману в посудині Рис. 4.4. Якщо інтен сивно потерти долоні одну об одну, вони розігріваються - їхня внутрішня енергія збільшується внаслідок виконання роботи

21. 22 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Вправа № 4 1. Чим відрізняються способи нагрівання рук за допомогою тертя та внаслідок взаємодії з тілом, яке має вищу температуру? 2. Наведіть два способи запалювання сірника: а) виконанням роботи; б) теплопередачею. 3. Чому військові, що десантуються з гелікоптерів по канатах, вдяга- ють рукавички? 4. Чи істинним є твердження, що під час теплопередачі енергія за- вжди переходить від тіла з більшою внутрішньою енергією до тіла з меншою внутрішньою енергією? Свою відповідь обґрунтуйте. 5. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла, коли водночас виконується робота та відбувається теплопередача. Чи може в таких випадках внутрішня енергія залишитися незмінною? 6. Згадайте та запишіть основні положення молекулярно-кінетичної теорії будови речовини. Експериментальне завдання "Водяний коктейль". Налийте в посудину невелику кількість води кім- натної температури. Виміряйте температуру води. Міксером змішуйте воду близько 1 хв. Знову виміряйте температуру води. Зробіть висновок. § 5. Теплопровідність Навіщо жителі спекотних районів Центральної Азії влітку носять ватяні халати? Як зробити, щоб морозиво в літню спеку швидко не розтануло, якщо поблизу немає холодильника? У якому взутті швидше змерзнуть ноги - в тому, яке щільно прилягає до ноги, чи в просторому? Після вивчення матеріалу цього параграфа ви зможете правильно відповісти на всі ці запитання. 1 Знайомимося з механізмом теплопровідності Проведемо дослід. Закріпивши в лапці штатива мідний стрижень, за допомогою воску прикріпимо вздовж стрижня кілька канцелярських кнопок. Почнемо нагрівати вільний кінець стрижня в полум'ї пальни- ка. Через деякий час побачимо, що кнопки по черзі падатимуть на стіл (рис. 5.1). Для пояснення цього явища скори стаємося знаннями з молекулярно-кіне- тичної теорії. Частинки в металах увесь час рухаються: йони коливаються навколо положень рівноваги; рух вільних електро- нів нагадує рух молекул газу. Коли кінець Рис. 5.1. Дослід, який демонструє теплопровідність металів

22. 23 § 5. Теплопровідність Рис. 5.2. Досліди, що ілюструють низьку теплопровідність дерева (а) та води (б) а б стрижня поміщують у полум'я пальника, ця частина стрижня розігріва- ється. Швидкість руху частинок металу, які перебувають власне в полум'ї, збільшується. Ці частинки взаємодіють із сусідніми частинками і "роз- гойдують" їх. У результаті підвищується температура наступної частини стрижня й так далі. Образно кажучи, уздовж стрижня йде "потік" тепла, який послідовно розігріває метал. Тепло від металу передається до воску, він розм'якшується, і через це кнопки одна за одною відпадають від стрижня. Зверніть увагу: в ході цього процесу сама речовина (мідь) не пере- міщується від одного кінця стрижня до іншого. Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотичним ру хом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. 2 Переконуємося, що різні речовини по-різному проводять тепло Ви, напевно, помічали, що одні речовини проводять тепло краще, ніж інші. Так, якщо помістити в склянку з гарячим чаєм дві чайні лож- ки - сталеву та мідну, то мідна нагріється набагато швидше. Це означає, що мідь краще проводить тепло, ніж сталь. Досліди показали, що одними з найкращих провідників тепла є ме- тали. Деревина, скло, чимало видів пластмас проводять тепло значно гір- ше, саме тому ми можемо, наприклад, тримати запалений сірник доти, доки полум'я не досягне пальців (рис. 5.2, а). Погано проводять тепло й рідини (винятком є розплавлені метали). Проведемо дослід. Покладемо на дно пробірки з холодною водою шматочок льо- ду, а щоб лід не спливав, притиснемо його важком (рис. 5.2, б). Нагріватимемо на спиртівці верхній шар води. Через певний час вода поблизу поверхні закипить, а лід унизу пробірки ще не розтане. Ще гірше за рідину проводять тепло гази. І це легко пояснити. Відстань між молекулами га- зів набагато більша, ніж відстань між молекула- ми рідин і твердих тіл. Отже, зіткнення частинок і, відповідно, перенесення енергії від однієї частин- ки до іншої відбуваються рідше. Скловолокно, вата, хутро дуже погано прово- дять тепло, оскільки, по-перше, між їхніми волокна- ми є повітря, по-друге, ці волокна погано проводять тепло самі по собі. Розгляньте рис. 5.3, 5.4. Поясніть, чому окремі деталі кухонного начиння виготовлені з різних матеріалів? Чому будинки будують з деревини або цегли? Чому підкладки курток заповню- ють пухом?

23. 24 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 3 Звертаємо увагу на теплопровідність у природі, в житті людини Ви, напевно, знаєте, що свійські тварини навесні та восени линя- ють. Навесні хутро тварин стає коротшим і менш густим, восени ж, на- впаки, - довшає та густішає. Вовна, хутро, пух погано проводять тепло й надійно захищають тіло тварин від охолодження. Тварини, що живуть або полюють у холодних морях, мають під шкі- рою товстий жировий прошарок, який завдяки слабкій теплопровідності дозволяє їм тривалий час перебувати у воді без значного переохолодження. Багато комах узимку закопуються глибоко в землю - її гарні те- плоізоляційні властивості дозволяють комахам вижити навіть у жорстокі морози. Деякі рослини пустелі вкриті дрібними ворсинками: повітря між ними перешкоджає теплообміну з довкіллям. Людина в різних сферах діяльності застосовує ті чи інші речовини, зважаючи на їхню теплопровідність. Речовини з кращою теплопровід- ністю застосовують там, де потрібно швидко передати тепло від одного тіла до іншого. Наприклад, каструлі, сковорідки, батареї опалення тощо виготовляють із металів. Там, де потрібно запобігти нагріванню або охолодженню тіл, за- стосовують речовини, що погано проводять тепло. Наприклад, дерев'яна ручка джезви дозволить налити каву, не використовуючи рукавичок, а у водогінних трубах, які прокладено глибоко під землею, вода не за- мерзне й у сильні холоди і т. д. Підбиваємо підсумки Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотич- ним рухом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. Різні речовини та речовини в різних агрегатних станах порізному проводять тепло. Одними з найкращих теплопровідників є метали, най- гіршими - гази. Людина широко використовує у своїй життєдіяльності здатність речовин порізному проводити тепло. Рис. 5.3. Там, де потрібно швидко передати тепло, застосовують речо вини з високою теплопровідністю Рис. 5.4. Щоб запобігти нагріванню або охоло дженню тіл, застосовують речовини з низькою теплопровідністю

24. 25 § 5. Теплопровідність Контрольні запитання 1. Що називають теплопровідністю? 2. Опишіть дослід, який демон- струє, що метали добре проводять тепло. 3. Як відбувається переда- вання енергії в разі теплопровідності? 4. У якому стані речовина гірше проводить тепло - у твердому, рідкому чи газоподібному? 5. Чому тва- рини не замерзають навіть у досить сильний холод? 6. Які матеріали добре проводять тепло? Де їх застосовують? 7. Назвіть матеріали, які погано проводять тепло. Де їх застосовують? Вправа № 5 1. Чому з точки зору фізики вираз "шуба гріє" є неправильним? 2. Чому подвійні рами у вікнах сприяють кращій теплоізоляції? 3. Чому під соломою сніг довго не тане? 4. Чому безсніжними зимами озимина потерпає від морозів? 5. За кімнатної температури металеві речі на дотик здаються холодні- шими, ніж дерев'яні. Чому? За якої умови металеві предмети здава- тимуться на дотик теплішими, ніж дерев'яні? однаковими з ними за температурою? 6. Повітряна куля перебуває на певній висоті. Як поводитиметься куля, якщо температуру повітря всередині кулі збільшити? змен- шити? Експериментальне завдання "Гріємо лід". Візьміть два шматочки льоду, кожний покладіть в окре- мий поліетиленовий пакет. Один із пакетів ретельно обмотайте ватою або махровим рушником. Покладіть пакети на тарілки та поставте їх у шафу. За годину розгорніть пакети. Поясніть результат. Фізика і техніка в Україні Інститут надтвердих матеріалів ім. В. М. Бакуля НАН України (Київ) - один із найбільших науково- технічних матеріалознавчих центрів Європи. Ініціатор створення (1961 р.) і перший директор інституту - Валентин Миколайович Бакуль (1908- 1978). У 1977-2014 рр. інститут очолював академік НАН України Микола Васильович Новиков; зараз він є почесним директором інституту. В інституті розробляються технології отримання і використання надтвердих ма- теріалів. Під керівництвом М. В. Новикова створено нові напрями сучасного матеріа- лознавства: синтез великих надміцних кристалів алмазу різного кольору, одержання алмазних і алмазоподібних плівок і покриттів з особливими властивостями, високотем- пературна кераміка, комп'ютерне матеріалознавство. Розробки інституту застосовують у машинобудуванні, будівельній індустрії, видобутку та обробці природного каменю, геолого-розвідувальному бурінні, електроніці, оптиці, медицині тощо. Від 1995 р. інститут є провідною організацією науково-технологічного алмазного кон- церну АЛКОН, продукція якого має попит як в Україні, так і в багатьох країнах світу. Зараз інститут очолює член-кореспондент НАН України Володимир Зіновійович Туркевич.

25. 26 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 6. Конвекція Уявіть спекотний літній полудень, берег моря. Вода на поверхні тепла, а її нижні шари прохолодні. Від води віє легкий вітерець. А чи знаєте ви, чому виникає той вітерець, адже трохи далі від води дерева навіть не поворухнуться? І чому нагрівся тільки верхній шар води, адже сонце пече вже досить довго? Спробуємо відповісти на ці запитання та низку інших. 1 Спостерігаємо конвекцію в рідинах і газах Ви вже знаєте, що гази й рідини погано проводять тепло. А чому ж тоді нагрівається повітря в кімнаті від радіаторів водяного опа- лення? Чому нагрівається вода в каструлі, яку поставлено на ввімкнену плиту? Чому охоло- джується напій, якщо в нього покласти кубик льоду? Щоб відповісти на ці запитання, звернемо- ся до дослідів. Наповнимо круглодонну колбу на три чвер- ті водою й закріпимо її в лапці штатива. Скля- ною паличкою покладемо на дно колби кілька дрібок акварельної фарби. Потім нагріватиме- мо колбу знизу. Через деякий час зі дна кол- би почнуть підніматися забарвлені струминки води. Досягши верхніх шарів води, вони спус- катимуться вздовж більш холодних боків колби (рис. 6.1); далі процес повториться. У результаті відбудеться природне перемішування нагрітих і ненагрітих частин рідини. Такий самий процес може бути й в газах. Щоб у цьому переконатися, достатньо потрима- ти долоню над гарячою електроплитою або ввім- кненою електричною лампою. Потоки гарячого повітря, що піднімаються, навіть можуть обер- тати легку вертушку (рис. 6.2). У наведених прикладах спостерігаємо ще один вид теплопередачі - конвекцію. Конвекція - це вид теплопередачі, який здійснюється шляхом перенесення теплоти потоками рідини або газу. Зверніть увагу: конвекція не може відбу ватись у твердих тілах, оскільки в них не мо- жуть виникнути потоки речовини. Рис. 6.1. Дослід, який демонструє конвекцію в рі дині. Теплі забарвлені стру минки води піднімаються, а холодні - опускаються Рис. 6.2. Висхідні потоки гарячого повітря, діючи на легку металеву вертушку, надають їй досить швидко го руху

26. 27 § 6. Конвекція Рис. 6.3. На будь-який неве ликий об'єм рідини, розташо ваний усередині рідини, діють сила тяжіння та архімедова сила Рис. 6.4. Вода в посудині нагрівається завдяки при родній конвекції. Для більш рівномірного прогрівання, наприклад, густої каші госпо диня вдається до примусової конвекції - перемішує кашу ложкою Fарх Fтяж 2 Знайомимося з механізмом конвекції З'ясуємо причини виникнення природ ної конвекції. Для цього подумки виділимо невеличкий об'єм рідини на дні посудини, що розміщена над пальником. Ви знаєте: на будьяке тіло, що містить- ся всередині рідини (або газу), діють сила тя- жіння та архімедова сила. Ті самі сили діють на будьякий невеликий об'єм власне рідини (рис. 6.3). Як відомо, в разі підвищення тем- ператури рідина розширюється, її густина зменшується й архімедова сила, що діє на ви- ділений об'єм рідини, стає більшою, ніж сила тяжіння. Унаслідок цього нагріта рідина (яка має меншу густину) спливає, а холодна ріди- на (яка має більшу густину) опускається. Аналогічні міркування справджуються й для газів. Часто природне перемішування шарів рідини або газу є неможливим або недостат- нім. У такому разі вдаються до їхнього штуч- ного перемішування - примусової конвекції (рис. 6.4). Примусове перемішування повітря здійснюють, наприклад, у космічному ко раблі, в умовах невагомості, де не діє архі- медова сила. 3 Спостерігаємо конвекцію в природі та використовуємо її в повсякденні Природна конвекція має дуже велике значен- ня в природі й широко застосовується люди- ною. З курсу географії вам відомо, що одним із чинників, які впливають на клімат Землі, є вітри. А чи знаєте ви, що однією з основних причин появи вітрів на планеті є конвекція (рис. 6.5)? Розглянемо, наприклад, як утворюється бриз - вітер, що виникає поблизу берега моря чи великого озера. Удень суходіл про- грівається швидше за воду, тому температура повітря над суходолом вища, ніж над поверх- нею води. Повітря над суходолом розширю- ється, його густина зменшується, і повітря підіймається. Рис. 6.5. Сильні вітри - це потужні конвекційні потоки (І. К. Айвазовський "Дев'ятий вал")

27. 28 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 У результаті тиск над суходолом падає і хо- лодне повітря з водойми починає низом пере- міщуватися до суходолу - виникає денний (морський) бриз (рис. 6.6, а). Спробуйте пояснити, як утворюєть- ся нічний (береговий) бриз (рис. 6.6, б). Підказка: суходіл холоне швидше за воду. Через нерівномірне нагрівання води виникають постійні течії в морях і океанах. Океанські течії, як і вітри, відіграють значну роль у формуванні клімату на нашій планеті. З конвекцією ми маємо справу не тільки в природі, але й у повсякденному житті. Так, унаслідок конвекції здійснюється обігрівання (рис. 6.7) та охолодження помешкань. Завдяки конвекції нагрівається борщ у каструлі. Ство- рення тяги також є проявом конвекції (рис. 6.8). Повітря в печі нагрівається і розширюється, його густина зменшується, і тепле повітря прямує вгору, у трубу. У результаті тиск пові- тря навколо дров і в трубі зменшується й стає меншим за тиск у кімнаті; завдяки цьому зба- гачене киснем холодне повітря струмує до дров. Підбиваємо підсумки Конвекція - це вид теплопередачі, що здійснюється шляхом перенесення те- плоти потоками рідини або газу. У твердих речовинах цей вид теплопередачі неможливий. Розрізняють природну і примусову конвекції. Рис. 6.8. Створення тяги: збагачене киснем холодне повітря потрапляє до печі завдяки конвекції Рис. 6.6. Утворення бризів - денних і нічних - пояснюєть- ся конвекцією: а - денний (морський) бриз; б - нічний (береговий) бриз Рис. 6.7. Невеликий тепловий радіатор за- вдяки конвекції обігріває все приміщення а б

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Fizyka 8klas-barjakhtar-2016 1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О.

# data[].attributes.headline
1. У спіралі електроплитки, включеної в розетку з напругою 220 В, при силі струму 3,5 А виділилося 690 кДж теплоти. Скільки часу була включена в мережу плитка?                                      2. З ніхромового дроту довжиною 2 м і діаметром 0,5 мм виготовлено спіраль, яку увімкнули в електричне коло. Яка кількість теплоти виділиться спіраллю за 5 хв за сили струму в ній 2 А?     3. 3 якого матеріалу виготовлена спіраль нагрівного елемента, потужність якого 480 Вт, якщо його довжина дорівнює 16 м, переріз 0,24 мм2 і напруга в мережі 120 В?  

# data[].attributes.subject
1. У спіралі електроплитки, включеної в розетку з напругою 220 В, при силі струму 3,5 А виділилося 690 кДж теплоти. Скільки часу була включена в мережу плитка?                                      2. З ніхромового дроту довжиною 2 м і діаметром 0,5 мм виготовлено спіраль, яку увімкнули в електричне коло. Яка кількість теплоти виділиться спіраллю за 5 хв за сили струму в ній 2 А?     3. 3 якого матеріалу виготовлена спіраль нагрівного елемента, потужність якого 480 Вт, якщо його довжина дорівнює 16 м, переріз 0,24 мм2 і напруга в мережі 120 В?  

# data[].attributes.headline
Вчимося розв'язувати

# data[].attributes.body
Вчимося розв'язувати задачі
1. Два резистори опором 6 і 10 Ом ввімкнені в коло послідовно. Яка кількість теплоти виділиться в кожному резисторі за 2 хв, якщо напруга на другому дорівнює 20 В?

# data[].attributes.headline
1. Повторити  параграф 34-35 

# data[].attributes.subject
1. Повторити  параграф 34-35 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Fizyka 8klas-barjakhtar-2016

1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна Ек сп е р ти, які здійснили експертизу даного підручника під час проведення конкурсного відбору проектів підручників для учнів 8 класу загальноосвітніх навчальних закладів і зробили висновок про доцільність надання підручнику грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України": О. С. Лозинська, вчитель фізики Верхньомайданської ЗОШ І-ІІ ступенів Надвірнянської районної ради Івано-Франківської області, вчитель-методист; А. І. Павленко, професор Запорізького обласного інституту післядипломної педагогічної освіти, доктор педагогічних наук, професор; В. М. Ятвецький, старший викладач кафедри природничо-математичних дисциплін та інформаційних технологій Одеського обласного інституту удосконалення вчителів, учитель-методист Рец ензенти: І. М. Гельфгат, учитель фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учитель-методист, заслужений учитель України, кандидат фізико-математичних наук; Г. П. Кобель, доцент кафедри експериментальної фізики та інформаційно-вимірювальних технологій Східноєвропейського національного університету імені Лесі Українки, кандидат педагогічних наук А в тори й вид авництво вис ловлюють щиру подяку: М. М. Кірюхіну, президенту Спілки наукових і інженерних об'єднань України, кандидату фізико-математичних наук; І. Ю. Ненашеву, учителю фізики комунального закладу "Харківський фізико-математичний ліцей № 27", учителю-методисту, заслуженому вчителю України; І. В. Хован, учителю фізики НВК "Домінанта", кандидату педагогічних наук, за слушні зауваження й конструктивні поради; І. С. Чернецькому, завідувачу відділу створення навчально-тематичних систем знань Національного центру "Мала академія наук України", кандидату педагогічних наук, за створення відеороликів демонстраційних і фронтальних експериментів Методичний апарат підручника успішно пройшов експериментальну перевірку в Національному центрі "Мала академія наук України" Ф 50 Фізика : підруч. для 8 кл. загальноосвіт. навч. закл. / [В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О. Кірюхіна] ; за ред. В. Г. Бар'яхтара, С. О. Довгого. - Х. : Вид-во "Ранок", 2016. - 240 с. : іл., фот. ISBN 978-617-09-2855-9 УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 © Бар'яхтар В. Г., Божинова Ф. Я., Довгий С. О., Кірюхіна О. О., 2016 © Хорошенко В. Д., Зюзюкін В. В., ілюстрації, 2016 © Хлистун В. В., фотографії, 2016 ISBN 978-617-09-2855-9 © ТОВ Видавництво "Ранок", 2016 Рекомендовано Міністерством освіти і науки України (наказ Міністерства освіти і науки України від 10.05.2016 р. № 491)

2. 3 ﻿ Дорогі друзі! Цього навчального року ви продовжите свою подорож світом фізики. Як і раніше, ви будете спостерігати явища природи, проводи ти справжні наукові експерименти й на кожному уроці робити власні маленькі відкриття. Жодна справжня подорож не буває легкою, але ж скільки нового ви дізнаєтеся про світ навколо! А підручник, який ви тримаєте в руках, стане для вас надійним помічником. Будьте уважними й наполегливими, вивчаючи зміст кожного па раграфа, і тоді ви зможете зрозуміти суть викладеного матеріалу та за стосувати здобуті знання в повсякденному житті. Зверніть увагу на те, що параграфи завершуються рубриками: "Підбиваємо підсумки", "Контрольні запитання", "Вправа". Для чого вони потрібні і як з ними краще працювати? У рубриці "Підбиваємо підсумки" подано відомості про основні по няття та явища, з якими ви ознайомилися в параграфі. Отже, ви маєте можливість іще раз звернути увагу на головне. "Контрольні запитання" допоможуть з'ясувати, чи зрозуміли ви вивчений матеріал. Якщо ви зможете відповісти на кожне запитання, то все гаразд, якщо ж ні, знову зверніться до тексту параграфа. Рубрика "Вправа" зробить вашу подорож у дивовижний світ фізики ще цікавішою, адже ви зможете застосувати отримані знан ня на практиці. Завдання цієї рубрики диференційовані за рівнями складності - від доволі простих, що потребують лише уважності, до творчих, розв'язуючи які слід виявити кмітливість і наполегливість. Но мер кожного завдання має свій колір (у порядку підвищення складності: синій, зелений, оранжевий, червоний, фіолетовий). Серед завдань є такі, що слугують для повторення матеріалу, який ви вже вивчали в курсах природознавства, математики або на поперед ніх уроках фізики. Довідкові дані, необхідні для виконання завдань, ви знайдете в Додатку наприкінці підручника.

3. 4 Вступ Чимало цікавого на вас очікує на електронному освітньому ресурсі "Інтерактивне навчання" (interactive.ranok.com.ua). Це відеоролики, що показують у дії той чи інший фізичний дослід або процес; інформація, яка допоможе вам у виконанні завдань; тренувальні тестові завдання з комп'ютерною перевіркою. Фізика - наука насамперед експериментальна, тому в підручнику наявні експериментальні завдання та лабораторні роботи. Обов'язково виконуйте їх - і ви будете краще розуміти й любити фізику. Радимо опрацьовувати завдання "із зірочкою", завдяки яким ви навчитеся пода- вати результати експериментів так, як це роблять справжні вчені. Впо- ратися із цими завданнями вам допоможе матеріал, поданий наприкінці Додатка. Матеріали, запропоновані наприкінці кожного розділу в рубриках "Підбиваємо підсумки розділу" і "Завдання для самоперевірки", допомо- жуть систематизувати отримані знання, будуть корисними під час по- вторення вивченого та в ході підготовки до контрольних робіт. Працюючи над навчальними проектами, радимо уважно ознайо- митися з деякими порадами щодо їх створення і презентації, поданими в матеріалі "Етапи роботи над навчальними проектами". Для тих, хто хоче більше дізнатися про розвиток фізичної науки й техніки в Україні та світі, знайдеться чимало цікавого й корисного в рубриках "Фізика і техніка в Україні" та "Енциклопедична сторінка". Зверніть увагу на те, що в підручнику використано позначки, які допоможуть вам орієнтуватися в поданому матеріалі: Підбиваємо підсумки Завдання на повторення Контрольні запитання Експериментальне завдання Вправа Інтернет-підтримка Цікавої подорожі світом фізики, нехай вам щастить!

4. IРозділ Ви багато разів спостерігали дію вітру, а тепер зможете пояснити, чому виникає вітер Ви неодноразово кип'ятили воду і знаєте температуру киплячої води, а тепер дізнаєтесь, як змусити воду закипіти за кімнатної температури Ви завжди надягаєте взимку теплі речі, а тепер з'ясуєте, чи завжди їх надягають, щоб захиститися від холоду Ви чули про існування наноматеріалів, а тепер дізнаєтеся про їхні властивості та перспективи застосування Ви знаєте, що більшість автомобілів має двигун внутрішнього згоряння, а тепер зможете пояснити, як цей двигун працює і як збільшити його ККД тЕПЛОВІ ЯВИЩА

5. 6 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Частина 1. Температура. Внутрішня енергія. Теплопередача § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Усім змалку є звичними слова: гаряче, тепле, холодне. "Обережно, чашка гаряча, об печешся", - застерігали нас дорослі. Ми не розуміли, що означає "гаряча", торкалися чашки - і обпікалися. "Сніг холодний, не знімай рукавичок, пальчики змерзнуть",- умовляла бабуся. Нам дуже хотілося дізнатись, а як це - "холодний", ми знімали рукавички й невдовзі розуміли значення цього слова. "Доведеться побути в ліжку. Температура висока", - наполягав лікар... А що ж таке температура з погляду фізики? 1 Знайомимося з поняттям "температура" Початкових уявлень про температуру людина набула за допомогою дотику. Характеризуючи, наприклад, тепловий стан дуже холодного тіла, можна сказати про нього "крижане", тобто порівняти свої відчуття від дотику до цього тіла з відчуттями, що виникають унаслідок дотику до криги. З'ясовуючи, наскільки нагріті ті чи інші тіла, ми порівнюємо їхні температури. Коли говорять: "Сьогодні надворі тепліше, ніж учора", - це означає, що температура повітря на вулиці сьогодні вища, ніж учора; фраза "Сніг на дотик холодний" означає, що температура снігу нижча від температури руки. Таким чином, на інтуїтивному рівні ми визначаємо Рис. 1.1. Досліди на підтвердження суб'єктивності наших відчуттів: а - гладенький папір здається холоднішим, ніж шорсткий килимок; б - якщо занурити ліву руку в теплу воду, праву - в холодну, а через деякий час обидві руки помістити в посудину з водою кімнат ної температури, то виникне дивне відчуття: ту саму воду ліва рука сприйме як холодну, а права - як теплу а б

6. 7 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання температуру тіла як фізичну величину, що характеризує ступінь нагрітості тіла. Однак, визначаючи ступінь нагрітості тіл на дотик, можна дати лише приблизну оцін- ку їхньої температури. Крім того, не завжди можна торкнутися тіла та оцінити, наскільки воно гаряче або холодне. Більш того, відчуття можуть нас обманювати. Справді, за тієї самої кімнатної температури металеві предмети зда- ються холоднішими від дерев'яних або пласт- масових, а шорсткі - теплішими за гладенькі (рис. 1.1, а). І навіть одне тіло в той самий мо- мент може мати на дотик різний ступінь на- грітості (рис. 1.1, б). 2 Вводимо поняття теплової рівноваги Досліди показують: коли більш нагріте тіло контактує з менш нагрітим, то більш на- гріте тіло завжди охолоджується, а менш на- гріте - нагрівається. До того ж можуть змі- нюватися й інші властивості тіл: вони стають більшими або меншими за розмірами, можуть перейти в інший агрегатний стан, краще чи гірше проводити електричний струм, можуть почати випромінювати світло іншого кольо- ру та ін. Натомість однаково нагріті тіла, контактуючи одне з одним, не змінюють своїх властивостей, і тоді кажуть, що ці тіла пере бувають у стані теплової рівноваги (рис. 1.2). Температура - це фізична величина, яка характеризує стан теплової рівноваги си стеми тіл. 3 Дізнаємося про фізичний зміст температури Із курсу фізики 7 класу ви знаєте, що темпе- ратура тіла тісно пов'язана зі швидкістю хао- тичного руху його частинок (атомів, молекул, йонів). Цей рух так і називають - тепловий. Частинки тіла завжди рухаються, отже, завжди мають кінетичну енергію. Чим швид- ше рухаються частинки, тим вища темпера- тура тіла. Рис. 1.2. Однаково гарячі або однаково холодні тіла перебу вають у стані теплової рівно ваги: а - книжки перебувають у стані теплової рівноваги зі столом; б - дерево перебуває у стані теплової рівноваги з по вітрям; в - іграшки перебува ють у стані теплової рівноваги з водою а б в

7. 8 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Швидкість руху окремих частинок (а отже, їхня кінетична енер- гія) постійно змінюється. Проте в стані теплової рівноваги в усіх тілах системи середня кінетична енергія частинок (тобто кінетична енергія, що припадає в середньому на одну частинку) є однаковою. З точки зору молекулярно-кінетичної теорії можна дати таке означення температури: Температура - міра середньої кінетичної енергії хаотичного руху час тинок, із яких складається тіло. Отже, є об'єктивний чинник для визначення температури тіла - це середня кінетична енергія його частинок. Цей чинник не залежить від наших відчуттів, проте він аж ніяк не допоможе виміряти температуру. Як ви вважаєте, чому неможливо безпосередньо виміряти середню кінетичну енергію руху частинок, з яких складається тіло? 4 Вимірюємо температуру Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів заснована на тому, що зі зміною температури тіла змінюються певні властивості цього тіла (рис. 1.3). Розглянемо, наприклад, рідинний термометр, дія якого ґрунтуєть- ся на розширенні рідини під час нагрівання (докладніше про це ви ді- знаєтесь із § 2). Найпростіший рідинний термометр складається з резер- вуара, наповненого рідиною (зазвичай спиртом або ртуттю), довгої тонкої трубки, в яку виступає стовпчик цієї рідини, і шкали (рис. 1.4). Довжина стовпчика рідини є мірою температури: чим вища температура тіла, тим вищим є стовпчик рідини в термометрі. Щоб за довжиною стовпчика рідини можна було визначати темпера- туру, слід нанести шкалу, насамперед позначивши на ній так звані репер ні точки. Такі точки мають бути пов'язані з якимись фізичними проце- сами, які відбуваються за незмінної температури та які легко відтворити. Рис. 1.3. Різні види термометрів: а - рідинний (мірою температури є довжина стовпчика рідини); б - металевий (біметалева пластинка, яка з'єднана зі стрілкою термометра, виги нається в результаті нагрівання); в - термометр опору (зі зміною температури змінюється опір робочої частини термометра); г - рідинно-кристалічний (унаслідок зміни температури змінюється колір відповідної ділянки термометра) ба гв 0°C 10°C 20°C 30°C 40°C 50°C 60°C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C

8. 9 § 1. Тепловий стан тіл. Температура та її вимірювання Так, для побудови найбільш використовуваної шкали Цельсія за реперні точки беруть: 0 °С - температуру танення чисто го льоду за нормального атмосферного тиску. Для цього резервуар майбутнього термометра опускають у лід, що тане, і, дочекавшись, коли стовпчик рідини припинить рух, навпроти по- верхні рідини в стовпчику ставлять позначку 0 °С (рис. 1.5, а); 100 °С - температуру кипіння води за нормального атмосферного тиску. Резервуар майбутнього термометра занурюють у киплячу воду і положення стовпчика рідини позначають як 100 °С (рис. 1.5, б). Поділивши відстань між позначками 0 і 100 °С на сто рівних частин, отримаємо тер- мометр, який проградуйовано за шкалою Цель- сія, та одиницю температури за цією шкалою - градус Цельсія (°C). 1 °C дорівнює одній сотій частині зміни температури води під час її нагрівання від температури плавлення до температури ки піння за нормального атмосферного тиску. Температуру, виміряну за шкалою Цель- сія, позначають символом t: [t] = 1 °C.* У СІ за основну одиницю температури взя то кельвін (K). Температура, виміряна за шка- лою Цельсія (t), пов'язана з температурою, вимі- ряною за шкалою Кельвіна (T), співвідношенням: t = T - 273. Зверніть увагу: термометр завжди пока зує свою власну температуру, отже, вимірюючи температуру будьякого тіла, слід дочекатися ста- ну теплової рівноваги між тілом і термометром. Чому для вимірювання температури лікарі радять тримати термометр кілька хвилин? Підбиваємо підсумки Якщо в будь-який спосіб створити кон- такт між тілами, через деякий час їхні властивості припинять змінюватися. Тоді * Під час перевірки одиниць у ході розв'язування задач цифру 1 зазвичай опускають. Рис. 1.4. Будова рідинного термометра: 1 - резервуар із рідиною; 2 - трубка; 3 - шкала Рис. 1.5. Побудова темпе ратурної шкали Цельсія: а - температурі танення льоду приписують значен ня 0 °С; б - температурі кипіння води приписують значення 100 °С б а 100 °C 0 °C 0 °C 50 40 30 20 10 0 10 20 30 50 40 30 20 10 0 10 20 30 °C 1 2 3

9. 10 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 говорять, що тіла перебувають у стані теплової рівноваги. Фізичну ве- личину, яка характеризує стан теплової рівноваги, називають темпера- турою. Температура - це міра середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло. Прилади для вимірювання температури називають термометрами. Дія термометрів ґрунтується на тому, що зі зміною температури змінюються певні властивості тіл. Контрольні запитання 1. Чому не завжди можна оцінити температуру тіла на дотик? 2. У чому полягає стан теплової рівноваги? 3. Наведіть два означення температу- ри. 4. Чому хаотичний рух частинок тіла називають тепловим рухом? 5. Наведіть приклади різних термометрів. 6. Опишіть принцип дії рі- динного термометра. 7. Назвіть реперні точки шкали Цельсія. 8. Тем- пературу якого тіла завжди показує термометр? Вправа № 1 1. Наведіть приклади тіл, що перебувають у стані теплової рівноваги. Обґрунтуйте свою відповідь. 2. Згадайте будову й принцип дії рідинного термометра та поясніть, що більше розширюється під час нагрівання: скло чи рідина? 3. Чому розміри термометра мають бути невеликими порівняно з роз- мірами тіла, температуру якого вимірюють? 4. Скористайтеся додатковими джерелами інформації та дізнайтеся про історію створення термометрів і різних температурних шкал (Фаренгейта, Реомюра тощо). Підготуйте коротке повідомлення. 5. Визначте ціну поділки та покази термометрів на рис. 1.3, а, б. Експериментальне завдання Проведіть дослід із теплою та холодною водою, описаний у пункті 1 § 1. Опишіть послідовність своїх дій, зробіть висновок. Фізика і техніка в Україні Фізико-технічний інститут низьких температур ім. Б. І. Вєркіна НАН України (Харків) був заснова ний у 1960 р. для вивчення фізичних явищ за низьких температур. Ці дослідження були важливими для осво єння космічного простору. Завдання, поставлені перед науковцями, передба чали дослідження теплових властивостей газів, рідин і твердих тіл в умовах космосу. Досвіду таких дослі джень у світі не було, тому довелося починати з мето дів вимірювання температури, теплопровідності, вивчення особливостей конвекції та випромінювання. В усіх напрямах співробітники інституту досягли видатних наукових результатів. Про це свідчать і численні наукові премії, в тому числі міжнародні. У 1991 р. інституту присвоєно ім'я його засновника та першого директора - ака деміка Бориса Ієремійовича Вєркіна (1919-1990).

10. 11 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Якщо ви досить спостережливі, то, можливо, звертали увагу ось на що. Влітку елек тричні дроти провисають набагато сильніше, ніж узимку, тобто влітку вони виявля ються довшими. Якщо набрати повну пляшку холодної води та поставити її відкритою в тепле місце, то згодом частина води з пляшки виллється, адже, нагріваючись, вода розширюється. Повітряна кулька, винесена з кімнати на мороз, зменшується в об'ємі. Спробуємо розібратися, чому так. 1 Переконуємося в тепловому розширенні твердих тіл, рідин і газів Нескладні досліди й численні спостереження пере- конують у тому, що, як правило, тверді тіла, ріди ни й гази під час нагрівання розширюються, а під час охолодження - стискуються. Теплове розширення газів можна спостерігати за допомогою колби, заповненої повітрям. Шийку колби щільно закоркуємо, а в корок уставимо скля- ну трубку. Зануримо скляну трубку в посудину з во- дою. Тепер досить узятися за колбу рукою і в такий спосіб нагріти її; через деякий час повітря в колбі, розширюючись, виходитиме у вигляді бульбашок із трубки під водою (рис. 2.1). Для спостереження теплового розширення рідин наповнимо колбу підфарбованою водою та закоркуємо так, щоб частина рідини потрапила у скляну трубку, розміщену в корку (рис. 2.2, а). Зафіксуємо, на якому рівні розташована рідина в трубці, й опустимо колбу в посудину з гарячою Рис. 2.1. Нагріва ючись, повітря в колбі розширюється, і деяка його частина виходить із колби - біля отвору трубки утворюються бульбашки повітря Рис. 2.2. Дослід, який демонструє, що під час нагрівання рідина розширюється. Закорко вану колбу з рідиною в трубці (а) помістили в посудину з гарячою водою. Рівень рідини в трубці спочатку трохи знизився (б), а через деякий час - значно підвищився (в) ба в

11. 12 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 водою. Спочатку рівень води в колбі трохи знизиться (рис. 2.2, б), і це по- яснюється тим, що спочатку нагрівається й розширюється колба, а вже потім, нагріваючись, розширюється вода. Через деякий час переконає- мося, що в міру нагрівання колби й води в ній рівень рідини в трубці помітно підвищується (рис. 2.2, в). Отже, рідини, як і гази, під час на- грівання розширюються. Поясніть принципи роботи рідинного термометра. Теплове розширення твердих тіл можна продемонструвати за допо- могою пристрою, який винайшов нідерландський фізик Вільгельм Якоб Ґравезанд (1688-1742). Пристрій являє собою мідну кульку, яка легко проходить крізь пригнане до неї кільце. Нагріємо кульку в полум'ї спир- тівки - нагріта кулька крізь кільце не проходитиме (рис. 2.3, а). Після охолодження кулька знову легко пройде крізь кільце (рис. 2.3, б). Як, на вашу думку, чи пройде кулька крізь кільце, якщо нагріти не кульку, а кільце? 2 З'ясовуємо причину теплового розширення У чому ж причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання, адже кількість частинок (молекул, атомів, йонів) в тілі зі збільшенням темпе- ратури не змінюється? Теплове розширення тіл молекулярно-кінетична теорія пояснює так. Зі збільшенням температури збільшується швидкість руху частинок, з яких складається тіло. Середня відстань між частинками також збіль- шується, і, відповідно, збільшується об'єм тіла. І навпаки, зі зниженням температури тіла рух частинок стає повільнішім, міжмолекулярні про- міжки зменшуються і, відповідно, зменшується об'єм тіла. 3 Характеризуємо теплове розширення тіл Зрозуміло, що не всі тіла під час нагрівання на ту саму температуру розширюються однаково. Дослідним шляхом з'ясовано, що тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Теплове розширення тіла залежить від речовини, з якої складаєть ся тіло. Візьмемо алюмінієву трубку за кімнатної температури та вимі- ряємо її довжину. Потім нагріємо трубку, пропускаючи крізь неї гарячу Рис. 2.3. Пристрій Ґраве занда, за допомогою якого ілюструють теплове розши рення твердих тіл: а - у нагрітому стані кулька не проходить крізь кільце; б - після охолодження кулька крізь кільце проходить ба

12. 13 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури воду. Через деякий час переконаємося, що довжина трубки трохи збіль- шилась. Замінивши алюмінієву трубку на скляну такої самої довжини, побачимо, що за умови однакового збільшення температури скляна труб- ка видовжується набагато менше, ніж алюмінієва. Слід зазначити, що існують речовини, об'єм яких на певному ін тервалі температур під час нагрівання зменшується, а під час охоло дження - збільшується. До таких речовин належать вода, чавун і деякі інші. Вода, наприклад, під час охолодження до 4 °С (точніше до 3,98 °С) стискується, як і більшість речовин. Однак починаючи з температури 4 °С і до замерзання (0 °С) вода розширюється. Саме завдяки цій власти- вості річки, моря й океани не промерзають до дна навіть у сильні морози. Адже саме за температури 4 °С вода має найбільшу густину і тому опус- кається на дно водойми. За температури ж 0 °С густина води є меншою, тому така вода залишається на поверхні й замерзає - перетворюється на лід (рис. 2.4). Оскільки густина льоду менша від густини води, лід роз- ташовується на поверхні води та надійно захищає водойму від глибокого промерзання. Зазначені властивості води мають неабияке значення для життя різноманітних водоростей, риб та інших істот у водоймах. Поміркуйте, який вигляд мали б водойми, якби вода, як і більшість речовин, під час охолодження завжди зменшувалася б в об'ємі, а густина льоду була би більшою за густину води. 4 Знайомимося з тепловим розширенням у природі й техніці Здатність тіл змінювати свої розміри під час змінення температури відіграє дуже важли- ву роль у природі. Про особливості теплового розширення води ви вже дізналися. Розгля- немо інші приклади. Поверхня Землі прогрівається нерівно мірно. У результаті повітря поблизу її поверхні розширюється теж нерівномірно. Цей факт - один із чинників утворення вітру, що, в свою чергу, зумовлює зміну погоди. Нерівномірне прогрівання води в морях і океанах спричиняє виникнення течій, які суттєво впливають на клімат. Різке коливання температури в гірських районах викликає розширення та стискання гірських порід. Це відбувається нерівномірно, тому виникають тріщини, що спричиняють руйнування гір, а отже, зміну рельєфу. Явище теплового розширення широко використовується в техніці та побуті. Так, для автоматичного вимикання та вмикання елек- тричних пристроїв використовують біметалеві Рис. 2.4. Розподіл температур у глибокій водоймі взимку. Най вища температура води - на дні водойми, найнижча (0 °С) - безпосередньо під шаром льоду +4 °C +3 °C +2 °C +1 °C 0 °C

13. 14 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 пластинки. Дія таких пластинок заснована на тому, що різні метали по-різному розши- рюються під час нагрівання (рис. 2.5). Тепло- ве розширення повітря допомагає рівномірно прогріти квартиру, остудити продукти в хо- лодильнику, провітрити помешкання (чому і як це відбувається, ви дізнаєтесь із § 6). Теплове розширення слід обов'язково брати до уваги під час будівництва мостів (рис. 2.6) і ліній електропередач, прокладан- ня труб опалення, укладання залізничних рейок, виготовлення залізобетонних кон- струкцій і в багатьох інших випадках. Підбиваємо підсумки Тверді тіла, рідини й гази під час на- грівання зазвичай розширюються. Осо- бливості теплового розширення мають вода, чавун і деякі інші речовини. Тверді тіла та рідини розширюються набагато менше, ніж гази. Зміна розмірів тіла внаслідок зміни температури залежить від речовини, з якої складається це тіло. Причина теплового розширення полягає в тому, що зі збільшенням температури збіль- шується швидкість руху частинок речовини (атомів, молекул, йонів) і в результаті збіль- шується середня відстань між частинками. Явище теплового розширення врахову- ють і широко використовують у техніці й побу- ті. Воно відіграє дуже важливу роль у природі. Контрольні запитання 1. Наведіть приклади на підтвердження того, що тверді тіла, рідини й гази роз- ширюються під час нагрівання. 2. Опи- шіть досліди, які демонструють теплове розширення газів, рідин, твердих тіл. 3. У чому причина збільшення об'єму тіл під час нагрівання? 4. Від чого (крім температури) залежить зміна розмірів тіл під час їх нагрівання або охолодження? 5. Які особливості теплового розширення води? 6. Наведіть приклади застосування теплового розширення в техніці, побуті. Рис. 2.6. Щоб міст не вигинав ся під час спеки й не руйну вався в холоди, його виготовляють з окремих секцій, з'єднаних спеціальними зчленуваннями (ряди зубців змикаються під час спеки й розходяться під час холодів) Рис. 2.5. Для автоматичного вимкнення нагрівальних при строїв (наприклад, чайника) використовують біметалеві пластинки (а). У разі збіль шення температури металева смуга 1 розширюється на багато більше, ніж смуга 2, виготовлена з іншого металу, тому пластинка вигинається (б) і розмикає електричне коло 1 1 2 2 1 1 2 2 а б

14. 15 § 2. Залежність розмірів фізичних тіл від температури Вправа № 2 1. Виберіть усі правильні закінчення речення. Коли тіло охолоджується, то зменшується... а) швидкість руху його частинок в) кількість частинок тіла б) відстань між його частинками г) розміри частинок тіла 2. Як зміниться об'єм повітряної кульки, якщо її перенести з холодно- го приміщення в тепле? Поясніть свою відповідь. 3. Згадайте дослід із мідною кулькою, яка в результаті нагрівання за- стрягає в кільці (див. рис. 2.3). Як змінилися внаслідок нагрівання об'єм, маса, густина кульки; середня швидкість руху частинок кульки? 4. Уявіть, що термометр для вимірювання температури на вулиці замість спирту заповнили водою. Чому такий термометр буде незручним? 5. Чому на точних вимірювальних приладах зазначають температуру? 6. Що може трапитись, якщо налити в склянку окріп? Поясніть свою відповідь з точки зору теплового розширення тіл. 7. Металева кулька падає на підлогу з певної висоти. Які перетворен- ня механічної енергії відбуваються під час падіння кульки? Куди "зникає" механічна енергія кульки після удару об підлогу? Експериментальні завдання 1. "Теплові терези". Виготовте "терези", які реагують на різницю тем- ператур (див. рисунок). Для цього: 1) пропустіть крізь обрізок морквини сталеву в'язальну спицю; 2) з обох боків спиці застроміть в обрізок морквини дві булавки, а на кожний кінець спиці насадіть невелику морквину так, щоб більша частина морквини була розташована знизу; 3) установіть булавки гострими кінцями на дно склянки і, пересу- ваючи морквини, зрівноважте "терези". Розташуйте під одним із плечей "терезів" запалену свічку - через деякий час це плече опуститься; приберіть свічку - плече повер- неться до початкового положення. Поясніть спостережуване явище. 2. Як за допомогою дощечки, молотка та двох цвяшків продемонстру- вати, що розмір монети в 5 копійок у результаті нагрівання збіль- шується? Виконайте відповідний дослід, обов'язково використову- ючи пінцет (щипці або пасатижі). Поясніть спостережуване явище. Відеодослід. Перегляньте відеоролик і поясніть спостережуване явище.

15. 16 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 3. Внутрішня енергія У новинах, коли йдеться про космічні дослідження, ви могли чути фразу на зразок: "Супутник увійшов в атмосферу Землі й припинив своє існування". Але ж зрозуміло, що супутник мав величезну механічну енергію - кінетичну, оскільки він рухався, та потенціальну, оскільки був високо над поверхнею Землі. Куди ж зникла колосальна енергія супутника? Фізики пояснюють, що ця енергія передалася частинкам (моле кулам, атомам, йонам) повітря та частинкам супутника, тобто перейшла в енергію всередині речовин. Цю енергію називають внутрішньою. Про те, що таке внутрішня енергія, і йтиметься далі. 1 Знайомимося з поняттям внутрішньої енергії Ми вже звертали увагу на те, що завдяки те- пловому руху кожна частинка речовини зав жди має кінетичну енергію (рис. 3.1). Зрозуміло, що значення кінетичної енер- гії окремої частинки невелике, оскільки маса частинки є дуже малою. Водночас кількість частинок в одиниці об'єму речовини величезна, і тому їхня сумарна кінетична енергія є досить великою (рис. 3.2). Крім кінетичної енергії, частинки речо вини мають і потенціальну енергію, тому що (згадайте молекулярно-кінетичну теорію) взає модіють одна з одною - притягуються та від- штовхуються. Суму кінетичної енергії теплового руху части нок, із яких складається тіло, і потенціальної енергії їхньої взаємодії називають внутріш ньою енергією тіла. Одиницею внутрішньої енергії в СІ є джо- уль (Дж). Згадайте інші фізичні величини, одини- цею яких в СІ є джоуль. 2 З'ясовуємо, коли змінюється внутрішня енергія тіла Мірою середньої кінетичної енергії руху части- нок, із яких складається тіло, є температура. Тому зміна температури означає й зміну сумар- ної кінетичної енергії всіх частинок, а отже, зміну внутрішньої енергії тіла. Крім того, зі зміною температури тіло розширюється або стискається. При цьому Рис. 3.1. Кожна частинка речовини перебуває в стані безперервного хаотичного руху, завдяки чому має кінетичну енергію Рис. 3.2. Сумарна кінетична енергія частинок повітря, наприклад, у великій шафі становить близько 0,4 МДж. Цієї енергії достатньо, щоб усіх учнів вашого класу підняти приблизно на 25 м

16. 17 § 3. Внутрішня енергія змінюється відстань між частинками речовини і, як наслідок, змінюється потенціальна енергія їхньої взаємодії. Це теж, у свою чергу, зумовлює зміну внутрішньої енергії тіла. Отже, внутрішня енергія тіла змінюєть ся зі зміною його температури: зі збільшенням температури тіла його внутрішня енергія збільшується, а зі зменшенням температу ри - зменшується. Внутрішня енергія змінюється також зі зміною агрегатного стану речовини: під час зміни агрегатного стану речовини змінюється взаємне розташування її частинок, тобто змі- нюється потенціальна енергія їхньої взаємодії (рис. 3.3). Наприклад, під час плавлення речо- вини її внутрішня енергія збільшується, а під час кристалізації - зменшується (рис. 3.4). Докладніше про це ви дізнаєтеся наприкінці розділу I "Теплові явища". 3 Розрізняємо внутрішню і механічну енергії Під час вивчення механіки йшлося про те, що суму кінетичної та потенціальної енергій системи тіл називають повною механічною енергією цієї системи. Дехто з вас, можливо, скаже: "То виходить, що внутрішня енергія й механічна енергія - одне й те саме!" Проте це не так. Дещо схожі за формальними ознаками, ці поняття значно відрізняються своєю сутністю - їх навіть вивчають у різних розділах фізики. Згодом ви дізнаєтеся про це детальніше, а зараз зазначимо тільки деякі відмінності. Коли розглядають механічну енергію, то йдеться про одне або декілька тіл. А от коли розглядають внутрішню енергію, то йдеться про рух та взаємодію дуже великої кількості части- нок (10 23 або більше). Зрозуміло, що у випадку із внутрішньою енергією не можна відстежити індивідуальні характеристики кожної частин- ки, тому фізики використовують тільки середні характеристики (про середню кінетичну енер- гію ви вже знаєте). Рис. 3.3. У різних агрегатних станах взаємне розташування молекул речовини є різним, тому відрізняється і потенціальна енергія взаємодії молекул Рис. 3.4. За однакової тем ператури внутрішня енергія льоду є меншою від внут рішньої енергії такої самої маси води Водяна пара Вода Лід

17. 18 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Механічна енергія залежить від руху й розташування фізичного тіла відносно інших тіл або частин тіла одна відносно одної. Натомість внутрішня енергія визначається характером руху та взаємодії тільки час- тинок тіла. Так, механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі, стоїть на стільці або "подорожує" разом із вами шкільним коридором, є різною, а от його внутрішня енергія за незмінної температури буде од- наковою (рис. 3.5). Підбиваємо підсумки Будьяке фізичне тіло має внутрішню енергію. Внутрішня енергія тіла - це сума кінетичних енергій усіх частинок, з яких склада- ється тіло, і потенціальних енергій їхньої взаємодії. Внутрішня енергія тіла змінюється зі зміною його температури та в процесі зміни агрегатного стану речовини, з якої це тіло складається. Контрольні запитання 1. Чому частинки речовини мають потенціальну енергію? завжди ма- ють кінетичну енергію? 2. Що називають внутрішньою енергією тіла? 3. Від чого залежить внутрішня енергія тіла? 4. Доки лід плавиться, його температура не змінюється. Чи змінюється при цьому внутрішня енергія льоду? 5. Чи може тіло мати внутрішню енергію, але не мати при цьому механічної енергії? Вправа № 3 1. Якщо підняти камінь з поверхні землі, то потенціальна енергія каменя, а отже, кожної його частинки збільшується. Чи означає це, що внутрішня енергія каменя також збільшується? Обґрунтуй- те свою відповідь. 2. М'яч кинули вгору. Як під час руху м'яча змінюється його внутріш- ня енергія? механічна енергія? Опором повітря знехтуйте. Рис. 3.5. Механічна енергія наплічника, що лежить на підлозі (а), стоїть на стільці (б) або рухається разом із хлопчиком (в), є різною, а внутрішня енергія - однаковою б ва

18. 19 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії 3. Як змінюються внутрішня й механічна енергії пляшки з водою у вашому наплічнику, коли ви в морозну погоду заходите з вулиці в теплий будинок? піднімаєтеся на другий поверх будівлі? приско- рюєте рух шкільним коридором? 4. Металеву кульку підвісили на мотузці й нагріли. Як змінилася вну- трішня енергія кульки? механічна енергія кульки? 5. Установіть відповідність між механічною енергією та формулою для її визначення. 1 Кінетична енергія 2 Потенціальна енергія піднятого тіла 3 Повна механічна енергія А mgh Б Fs В Ek + Ep Г mv2/2 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Згадайте, як ваші однокласники повертаються до школи після того, як на перерві грали в сніжки. Хтось енергійно тре руки, хтось тулить їх до теплої батареї. Для чого вони це роблять? Щоб зігріти змерзлі руки! А чим відрізняються способи нагрівання за допомогою тертя та через контакт із тілом, яке має вищу температуру? 1 Знайомимося з процесом теплопередачі та поняттям кількості теплоти Згадаємо деякі приклади з життя: якщо вимкнути з розетки гарячу прас- ку, за якийсь час вона охолоне (рис. 4.1); занурена в гарячий чай холодна ложка обов'язково нагріється. У кожному з цих прикладів змінюється температура тіл, і це означає, що змінюється їхня внутрішня енергія. Водночас над цими тілами не виконується робота й самі тіла також нія- кої роботи не виконують. У таких випадках кажуть про передачу тепла. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без виконання роботи називають теплопередачею (теплообміном). Для кількісної характеристики теплопередачі використовують поняття кількість теплоти. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q. Одиницею кількості теплоти в СІ є джоуль (Дж)*: [Q] = 1 Дж. * Для вимірювання кількості теплоти здавна застосовували таку одиницю, як калорія (від латин. calor - тепло). Зараз цю одиницю часто використовують для обчислення енергії, що виділяється в результаті засвоєння їжі: 1 кал = 4,2 Дж.

19. 20 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Кількість теплоти, як і механічна робота, може бути як додатною, так і від'ємною. У ви- падках, коли тіло одержує енергію, кількість отриманої ним теплоти вважають додатною; коли тіло віддає енергію, кількість втраченої ним теплоти вважають від'ємною. Досліди свідчать: теплопередача є мож ливою тільки в разі наявності різниці тем ператур, причому самовільно тепло може передаватися тільки від тіла з більшою тем пературою до тіла з меншою температурою. Чим більшою є різниця температур, тим швидше за інших рівних умов здійснюється передача тепла. Теплообмін триватиме, доки температури тіл не стануть однаковими, тоб- то доки між тілами не встановиться теплова рівновага. 2 Змінюємо внутрішню енергію, викону ючи роботу Численні спостереження й експерименти пе- реконують: навіть у разі відсутності тепло обміну внутрішня енергія тіла може збільшу ватись, якщо над тілом виконується робота. Першим це довів англійський фізик Бенджа мін Томпсон (рис. 4.2, 4.3). Так, робота сил тертя шин автомобіля об дорожнє покриття спричиняє збільшення внутрішньої енергії шин та покриття дороги. Доказ цього - їхнє нагрівання під час руху автомобіля. Так само, якщо інтенсивно терти долоні одну об одну, їхня внутрішня енергія збільшується (рис. 4.4). З описаним явищем доводиться мати справу в техніці. Наприклад, у процесі об- роблення металевих деталей через роботу сил тертя помітно зростає температура як самого інструмента (свердла, різця тощо), так і дета- лі, яку обробляють. Розгляньте рис. 4.3 і поясніть, чому за- кипає вода в казані. А як змінюється внутрішня енергія тіла, якщо воно саме виконує роботу? Про- ведемо дослід. Рис. 4.3. Схема експерименту Румфорда: вода в казані, по ставленому на заготівку гар матного дула, закипає під час свердління дула Рис. 4.1. Вимкнена гаряча праска холоне - передає пев ну кількість теплоти навколиш ньому середовищу, доки не встановиться теплова ріновага Рис. 4.2. Бенджамін Томпсон (граф Румфорд) (1753−1814), англійський фізик, наприкінці XVIII ст. вперше експеримен тально показав, що тепло- та - це енергія, яку можна одержати за рахунок виконання роботи

20. 21 § 4. Способи зміни внутрішньої енергії Візьмемо товстостінну скляну посудину, дно якої вкрите шаром води. Оскільки вода випаро- вується, в посудині буде водяна пара. Закоркуємо посудину і через корок пропустимо трубку. Сполу- чимо трубку з насосом та почнемо накачувати до посудини повітря. Через деякий час корок вилетить, при цьому в посудині з'явиться туман - дрібні краплинки води, що утворилися з водяної пари (рис. 4.5). Поява туману відбувається в разі зниження тем- ператури. Отже, температура повітря в посудині зменшилася, відповідно зменшилася внутрішня енергія повітря. Таким чином, повітря виконало механічну роботу (виштовхнуло корок) за раху- нок власної внутрішньої енергії. Якщо тіло саме виконує роботу, то його внутрішня енергія змен шується. Підбиваємо підсумки Існують два способи зміни внутрішньої енергії тіла: виконання роботи та теплопередача. Процес зміни внутрішньої енергії тіла без ви- конання роботи називають теплопередачею. Енергія в процесі теплопередачі може самовільно переда- ватися тільки від тіла з більшою температурою до тіла з меншою температурою. Кількість теплоти - це фізична величина, що дорівнює енергії, яку тіло одержує або віддає під час теплопередачі. Кількість теплоти позначають символом Q і вимірюють у джоулях (Дж). Якщо за відсутності теплообміну над тілом виконують роботу, внутрішня енергія тіла збіль- шується, а якщо ж тіло саме виконує роботу, його внутрішня енергія зменшується. Контрольні запитання 1. У які способи можна змінити внутрішню енергію тіла? 2. Що нази- вають теплопередачею? 3. Наведіть приклади теплопередачі. 4. Що таке кількість теплоти? 5. Назвіть одиницю кількості теплоти. 6. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла внаслідок виконання роботи. 7. Як змінюється внутрішня енергія тіла, коли воно виконує роботу і коли над ним виконують роботу? Вважайте, що теплообмін із навко- лишніми тілами відсутній. Рис. 4.5. Дослід, який підтверджує, що в ході виконання повітрям роботи його внутрішня енергія зменшується. Доказом цього є поява туману в посудині Рис. 4.4. Якщо інтен сивно потерти долоні одну об одну, вони розігріваються - їхня внутрішня енергія збільшується внаслідок виконання роботи

21. 22 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 Вправа № 4 1. Чим відрізняються способи нагрівання рук за допомогою тертя та внаслідок взаємодії з тілом, яке має вищу температуру? 2. Наведіть два способи запалювання сірника: а) виконанням роботи; б) теплопередачею. 3. Чому військові, що десантуються з гелікоптерів по канатах, вдяга- ють рукавички? 4. Чи істинним є твердження, що під час теплопередачі енергія за- вжди переходить від тіла з більшою внутрішньою енергією до тіла з меншою внутрішньою енергією? Свою відповідь обґрунтуйте. 5. Наведіть приклади зміни внутрішньої енергії тіла, коли водночас виконується робота та відбувається теплопередача. Чи може в таких випадках внутрішня енергія залишитися незмінною? 6. Згадайте та запишіть основні положення молекулярно-кінетичної теорії будови речовини. Експериментальне завдання "Водяний коктейль". Налийте в посудину невелику кількість води кім- натної температури. Виміряйте температуру води. Міксером змішуйте воду близько 1 хв. Знову виміряйте температуру води. Зробіть висновок. § 5. Теплопровідність Навіщо жителі спекотних районів Центральної Азії влітку носять ватяні халати? Як зробити, щоб морозиво в літню спеку швидко не розтануло, якщо поблизу немає холодильника? У якому взутті швидше змерзнуть ноги - в тому, яке щільно прилягає до ноги, чи в просторому? Після вивчення матеріалу цього параграфа ви зможете правильно відповісти на всі ці запитання. 1 Знайомимося з механізмом теплопровідності Проведемо дослід. Закріпивши в лапці штатива мідний стрижень, за допомогою воску прикріпимо вздовж стрижня кілька канцелярських кнопок. Почнемо нагрівати вільний кінець стрижня в полум'ї пальни- ка. Через деякий час побачимо, що кнопки по черзі падатимуть на стіл (рис. 5.1). Для пояснення цього явища скори стаємося знаннями з молекулярно-кіне- тичної теорії. Частинки в металах увесь час рухаються: йони коливаються навколо положень рівноваги; рух вільних електро- нів нагадує рух молекул газу. Коли кінець Рис. 5.1. Дослід, який демонструє теплопровідність металів

22. 23 § 5. Теплопровідність Рис. 5.2. Досліди, що ілюструють низьку теплопровідність дерева (а) та води (б) а б стрижня поміщують у полум'я пальника, ця частина стрижня розігріва- ється. Швидкість руху частинок металу, які перебувають власне в полум'ї, збільшується. Ці частинки взаємодіють із сусідніми частинками і "роз- гойдують" їх. У результаті підвищується температура наступної частини стрижня й так далі. Образно кажучи, уздовж стрижня йде "потік" тепла, який послідовно розігріває метал. Тепло від металу передається до воску, він розм'якшується, і через це кнопки одна за одною відпадають від стрижня. Зверніть увагу: в ході цього процесу сама речовина (мідь) не пере- міщується від одного кінця стрижня до іншого. Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотичним ру хом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. 2 Переконуємося, що різні речовини по-різному проводять тепло Ви, напевно, помічали, що одні речовини проводять тепло краще, ніж інші. Так, якщо помістити в склянку з гарячим чаєм дві чайні лож- ки - сталеву та мідну, то мідна нагріється набагато швидше. Це означає, що мідь краще проводить тепло, ніж сталь. Досліди показали, що одними з найкращих провідників тепла є ме- тали. Деревина, скло, чимало видів пластмас проводять тепло значно гір- ше, саме тому ми можемо, наприклад, тримати запалений сірник доти, доки полум'я не досягне пальців (рис. 5.2, а). Погано проводять тепло й рідини (винятком є розплавлені метали). Проведемо дослід. Покладемо на дно пробірки з холодною водою шматочок льо- ду, а щоб лід не спливав, притиснемо його важком (рис. 5.2, б). Нагріватимемо на спиртівці верхній шар води. Через певний час вода поблизу поверхні закипить, а лід унизу пробірки ще не розтане. Ще гірше за рідину проводять тепло гази. І це легко пояснити. Відстань між молекулами га- зів набагато більша, ніж відстань між молекула- ми рідин і твердих тіл. Отже, зіткнення частинок і, відповідно, перенесення енергії від однієї частин- ки до іншої відбуваються рідше. Скловолокно, вата, хутро дуже погано прово- дять тепло, оскільки, по-перше, між їхніми волокна- ми є повітря, по-друге, ці волокна погано проводять тепло самі по собі. Розгляньте рис. 5.3, 5.4. Поясніть, чому окремі деталі кухонного начиння виготовлені з різних матеріалів? Чому будинки будують з деревини або цегли? Чому підкладки курток заповню- ють пухом?

23. 24 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 3 Звертаємо увагу на теплопровідність у природі, в житті людини Ви, напевно, знаєте, що свійські тварини навесні та восени линя- ють. Навесні хутро тварин стає коротшим і менш густим, восени ж, на- впаки, - довшає та густішає. Вовна, хутро, пух погано проводять тепло й надійно захищають тіло тварин від охолодження. Тварини, що живуть або полюють у холодних морях, мають під шкі- рою товстий жировий прошарок, який завдяки слабкій теплопровідності дозволяє їм тривалий час перебувати у воді без значного переохолодження. Багато комах узимку закопуються глибоко в землю - її гарні те- плоізоляційні властивості дозволяють комахам вижити навіть у жорстокі морози. Деякі рослини пустелі вкриті дрібними ворсинками: повітря між ними перешкоджає теплообміну з довкіллям. Людина в різних сферах діяльності застосовує ті чи інші речовини, зважаючи на їхню теплопровідність. Речовини з кращою теплопровід- ністю застосовують там, де потрібно швидко передати тепло від одного тіла до іншого. Наприклад, каструлі, сковорідки, батареї опалення тощо виготовляють із металів. Там, де потрібно запобігти нагріванню або охолодженню тіл, за- стосовують речовини, що погано проводять тепло. Наприклад, дерев'яна ручка джезви дозволить налити каву, не використовуючи рукавичок, а у водогінних трубах, які прокладено глибоко під землею, вода не за- мерзне й у сильні холоди і т. д. Підбиваємо підсумки Теплопровідність - це вид теплопередачі, який зумовлений хаотич- ним рухом і взаємодією частинок речовини й не супроводжується перенесенням цієї речовини. Різні речовини та речовини в різних агрегатних станах порізному проводять тепло. Одними з найкращих теплопровідників є метали, най- гіршими - гази. Людина широко використовує у своїй життєдіяльності здатність речовин порізному проводити тепло. Рис. 5.3. Там, де потрібно швидко передати тепло, застосовують речо вини з високою теплопровідністю Рис. 5.4. Щоб запобігти нагріванню або охоло дженню тіл, застосовують речовини з низькою теплопровідністю

24. 25 § 5. Теплопровідність Контрольні запитання 1. Що називають теплопровідністю? 2. Опишіть дослід, який демон- струє, що метали добре проводять тепло. 3. Як відбувається переда- вання енергії в разі теплопровідності? 4. У якому стані речовина гірше проводить тепло - у твердому, рідкому чи газоподібному? 5. Чому тва- рини не замерзають навіть у досить сильний холод? 6. Які матеріали добре проводять тепло? Де їх застосовують? 7. Назвіть матеріали, які погано проводять тепло. Де їх застосовують? Вправа № 5 1. Чому з точки зору фізики вираз "шуба гріє" є неправильним? 2. Чому подвійні рами у вікнах сприяють кращій теплоізоляції? 3. Чому під соломою сніг довго не тане? 4. Чому безсніжними зимами озимина потерпає від морозів? 5. За кімнатної температури металеві речі на дотик здаються холодні- шими, ніж дерев'яні. Чому? За якої умови металеві предмети здава- тимуться на дотик теплішими, ніж дерев'яні? однаковими з ними за температурою? 6. Повітряна куля перебуває на певній висоті. Як поводитиметься куля, якщо температуру повітря всередині кулі збільшити? змен- шити? Експериментальне завдання "Гріємо лід". Візьміть два шматочки льоду, кожний покладіть в окре- мий поліетиленовий пакет. Один із пакетів ретельно обмотайте ватою або махровим рушником. Покладіть пакети на тарілки та поставте їх у шафу. За годину розгорніть пакети. Поясніть результат. Фізика і техніка в Україні Інститут надтвердих матеріалів ім. В. М. Бакуля НАН України (Київ) - один із найбільших науково- технічних матеріалознавчих центрів Європи. Ініціатор створення (1961 р.) і перший директор інституту - Валентин Миколайович Бакуль (1908- 1978). У 1977-2014 рр. інститут очолював академік НАН України Микола Васильович Новиков; зараз він є почесним директором інституту. В інституті розробляються технології отримання і використання надтвердих ма- теріалів. Під керівництвом М. В. Новикова створено нові напрями сучасного матеріа- лознавства: синтез великих надміцних кристалів алмазу різного кольору, одержання алмазних і алмазоподібних плівок і покриттів з особливими властивостями, високотем- пературна кераміка, комп'ютерне матеріалознавство. Розробки інституту застосовують у машинобудуванні, будівельній індустрії, видобутку та обробці природного каменю, геолого-розвідувальному бурінні, електроніці, оптиці, медицині тощо. Від 1995 р. інститут є провідною організацією науково-технологічного алмазного кон- церну АЛКОН, продукція якого має попит як в Україні, так і в багатьох країнах світу. Зараз інститут очолює член-кореспондент НАН України Володимир Зіновійович Туркевич.

25. 26 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 § 6. Конвекція Уявіть спекотний літній полудень, берег моря. Вода на поверхні тепла, а її нижні шари прохолодні. Від води віє легкий вітерець. А чи знаєте ви, чому виникає той вітерець, адже трохи далі від води дерева навіть не поворухнуться? І чому нагрівся тільки верхній шар води, адже сонце пече вже досить довго? Спробуємо відповісти на ці запитання та низку інших. 1 Спостерігаємо конвекцію в рідинах і газах Ви вже знаєте, що гази й рідини погано проводять тепло. А чому ж тоді нагрівається повітря в кімнаті від радіаторів водяного опа- лення? Чому нагрівається вода в каструлі, яку поставлено на ввімкнену плиту? Чому охоло- джується напій, якщо в нього покласти кубик льоду? Щоб відповісти на ці запитання, звернемо- ся до дослідів. Наповнимо круглодонну колбу на три чвер- ті водою й закріпимо її в лапці штатива. Скля- ною паличкою покладемо на дно колби кілька дрібок акварельної фарби. Потім нагріватиме- мо колбу знизу. Через деякий час зі дна кол- би почнуть підніматися забарвлені струминки води. Досягши верхніх шарів води, вони спус- катимуться вздовж більш холодних боків колби (рис. 6.1); далі процес повториться. У результаті відбудеться природне перемішування нагрітих і ненагрітих частин рідини. Такий самий процес може бути й в газах. Щоб у цьому переконатися, достатньо потрима- ти долоню над гарячою електроплитою або ввім- кненою електричною лампою. Потоки гарячого повітря, що піднімаються, навіть можуть обер- тати легку вертушку (рис. 6.2). У наведених прикладах спостерігаємо ще один вид теплопередачі - конвекцію. Конвекція - це вид теплопередачі, який здійснюється шляхом перенесення теплоти потоками рідини або газу. Зверніть увагу: конвекція не може відбу ватись у твердих тілах, оскільки в них не мо- жуть виникнути потоки речовини. Рис. 6.1. Дослід, який демонструє конвекцію в рі дині. Теплі забарвлені стру минки води піднімаються, а холодні - опускаються Рис. 6.2. Висхідні потоки гарячого повітря, діючи на легку металеву вертушку, надають їй досить швидко го руху

26. 27 § 6. Конвекція Рис. 6.3. На будь-який неве ликий об'єм рідини, розташо ваний усередині рідини, діють сила тяжіння та архімедова сила Рис. 6.4. Вода в посудині нагрівається завдяки при родній конвекції. Для більш рівномірного прогрівання, наприклад, густої каші госпо диня вдається до примусової конвекції - перемішує кашу ложкою Fарх Fтяж 2 Знайомимося з механізмом конвекції З'ясуємо причини виникнення природ ної конвекції. Для цього подумки виділимо невеличкий об'єм рідини на дні посудини, що розміщена над пальником. Ви знаєте: на будьяке тіло, що містить- ся всередині рідини (або газу), діють сила тя- жіння та архімедова сила. Ті самі сили діють на будьякий невеликий об'єм власне рідини (рис. 6.3). Як відомо, в разі підвищення тем- ператури рідина розширюється, її густина зменшується й архімедова сила, що діє на ви- ділений об'єм рідини, стає більшою, ніж сила тяжіння. Унаслідок цього нагріта рідина (яка має меншу густину) спливає, а холодна ріди- на (яка має більшу густину) опускається. Аналогічні міркування справджуються й для газів. Часто природне перемішування шарів рідини або газу є неможливим або недостат- нім. У такому разі вдаються до їхнього штуч- ного перемішування - примусової конвекції (рис. 6.4). Примусове перемішування повітря здійснюють, наприклад, у космічному ко раблі, в умовах невагомості, де не діє архі- медова сила. 3 Спостерігаємо конвекцію в природі та використовуємо її в повсякденні Природна конвекція має дуже велике значен- ня в природі й широко застосовується люди- ною. З курсу географії вам відомо, що одним із чинників, які впливають на клімат Землі, є вітри. А чи знаєте ви, що однією з основних причин появи вітрів на планеті є конвекція (рис. 6.5)? Розглянемо, наприклад, як утворюється бриз - вітер, що виникає поблизу берега моря чи великого озера. Удень суходіл про- грівається швидше за воду, тому температура повітря над суходолом вища, ніж над поверх- нею води. Повітря над суходолом розширю- ється, його густина зменшується, і повітря підіймається. Рис. 6.5. Сильні вітри - це потужні конвекційні потоки (І. К. Айвазовський "Дев'ятий вал")

27. 28 Розділ I. Теплові явища. Частина 1 У результаті тиск над суходолом падає і хо- лодне повітря з водойми починає низом пере- міщуватися до суходолу - виникає денний (морський) бриз (рис. 6.6, а). Спробуйте пояснити, як утворюєть- ся нічний (береговий) бриз (рис. 6.6, б). Підказка: суходіл холоне швидше за воду. Через нерівномірне нагрівання води виникають постійні течії в морях і океанах. Океанські течії, як і вітри, відіграють значну роль у формуванні клімату на нашій планеті. З конвекцією ми маємо справу не тільки в природі, але й у повсякденному житті. Так, унаслідок конвекції здійснюється обігрівання (рис. 6.7) та охолодження помешкань. Завдяки конвекції нагрівається борщ у каструлі. Ство- рення тяги також є проявом конвекції (рис. 6.8). Повітря в печі нагрівається і розширюється, його густина зменшується, і тепле повітря прямує вгору, у трубу. У результаті тиск пові- тря навколо дров і в трубі зменшується й стає меншим за тиск у кімнаті; завдяки цьому зба- гачене киснем холодне повітря струмує до дров. Підбиваємо підсумки Конвекція - це вид теплопередачі, що здійснюється шляхом перенесення те- плоти потоками рідини або газу. У твердих речовинах цей вид теплопередачі неможливий. Розрізняють природну і примусову конвекції. Рис. 6.8. Створення тяги: збагачене киснем холодне повітря потрапляє до печі завдяки конвекції Рис. 6.6. Утворення бризів - денних і нічних - пояснюєть- ся конвекцією: а - денний (морський) бриз; б - нічний (береговий) бриз Рис. 6.7. Невеликий тепловий радіатор за- вдяки конвекції обігріває все приміщення а б

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Fizyka 8klas-barjakhtar-2016 1. УДК [37.016:53](075.3) ББК 22.3я721 Ф 50 Видано за рахунок державних коштів. Продаж заборонено Підручник створено авторським колективом у складі: В. Г. Бар'яхтар, Ф. Я. Божинова, С. О. Довгий, О. О.