# data[].attributes.body
Studietube indeholder en række forskellige apps (web programmer). Det kan anvendes til at elever kan udarbejde en lang række forskellige produkter. Pow Toon giver mulighed for at eleverne laver animationer (tegnefilm), Pixton giver muligheder for at lave tegneserier, Tiki Toki giver mulighed for at de udarbejder tidslinjer, VoiceThread virker til at være et program, hvor man kan samle forskellige typer medier og give video instruktioner. På studieblogs kan eleverne oprette deres egen blog, hvor du kan kommenterer.

# data[].attributes.headline
Aarhus Universitets Open Online Course i danmarkshistorie

# data[].attributes.subject
Aarhus Universitets Open Online Course i danmarkshistorie

# data[].attributes.body
8 "moduler" (tidsperiode) om danmarkshistorien i overblik. Hvert tidsperiode har fremstillingstekster, små videoer og quizzer. Desuden er der henvisninger til ekstra materiale i form af artikler og kilder.

Man kan forestille sig et forløb om Danmarkshistorien med et fokus, hvor eleverne som produkt skal skrive deres egen historiebog. Det kan de bl.a. skrive i programmet "book creator", der er at finde i studietube. Programmet kender mange af jeres børn nok ;-)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det følgende skildrer Danmarks historie i tiden fra 1050 til vore dage. Skildringen er tænkt som en indføring i den lange danske historie, primært for studerende. Vi har valgt en temmelig fast opdeling af stoffet for hver periode med præsentation af landets geografiske område, internationale relationer, politiske forhold, og hvad man kan kalde kulturhistorie. Det sker for at skabe oversigt og overskuelighed, selvom det selvfølgelig gør vold på virkeligheden og ikke afdækker, hvordan elementerne har spillet sammen og været indlejret i hinanden.

Manuskriptet er udarbejdet af en række forskere fra Afdeling for Historie og Klassiske Studier ved Aarhus Universitet - herunder to af afdelingens professorer, Bjørn Poulsen og Thorsten Borring Olesen, som også har stået for redaktionen af indhold og billeder i samarbejde med Mette Frisk Jensen og Anne Sørensen, seniorrådgivere på danmarkshistorien.dk.

Teksten er skrevet som e-tekst med online publicering for øje. Det giver nogle fordele, bl.a. med brug af kilder, billeder og film, der i øvrigt udvides af, at denne danmarkshistorie publiceres i regi af danmarkshistorien.dk, hvor der findes utallige muligheder for at supplere og uddybe danmarkshistorien ud over, hvad denne danmarkshistorie tilbyder i sig selv.

Redaktionen opfatter grundlæggende den foreliggende e-danmarkshistorie som historien om udviklingen af den politiske enhed Danmark, og det har derfor været opgaven for alle forfattere at give en oversigt over politiske udviklinger i deres perioder. Man kan helt sikkert diskutere vægtningen af stoffet. En mere dominerende kulturhistorisk tilgang kunne have været en anden mulighed, men det har været målet at skrive en tekst, der skildrer Danmarks udvikling mere end danskernes. Det betyder langtfra, at kulturhistorien er ladt ude af syne. Man kan møde danske kvinder og mænd i deres dagligdag i alle lektioner.

På samme måde som tekstens vægtning kan dens periodiseringer også diskuteres. Enhver periodisering er en konstruktion. Ingen af fortidens mennesker vidste, at de levede i en bestemt periode. Vi har valgt at begynde første lektion i 1050, i det århundrede, hvor det danske rige havde taget nogenlunde stabil form, og hvor kristendommen var blevet altdominerende. Men man kan ikke se bort fra, at der var en historie før 1050. Danmark kom ikke ud af intet. I indledningen giver vi derfor en kort optakt til dette tidsrum, vikingetiden.

Lektion 1 omhandler den periode, vi kalder højmiddelalderen, og følger de voldsomme kampe i riget, der førte til en styrkelse af kongemagten i 'Valdemarernes storhedstid' (1157-1241). Først herefter opstod der problemer, der ultimativt førte til rigets opløsning. Sideløbende med det politiske spil giver lektionen en redegørelse for de ændringer i danskernes hverdag, der kom med den fremadskridende kristning og en betydelig økonomisk vækst.

Hvis man tror, at senmiddelalderen (1340-1523) betød et fald i denne vækst, er det ikke helt rigtigt. I lektion 2 skildres på den ene side pest og befolkningsnedgang, men på den anden voksende handel og vækst i købstæderne og stort folkeligt engagement i den katolske tro. Politisk markant i senmiddelalderen er genrejsningen af det danske rige og skabelsen af Nordens stærkeste magt. De danske konger måtte godt nok opgive herredømmet over Sverige i 1521, men den danske konge forblev indtil 1814 hersker over en konglomeratstat, der inkluderede Danmark, Norge, Island og Færøerne.

Lektion 3 omhandler ikke mindst reformationen i dette storrige med den lutherske kirkeordning, som i Danmark indførtes 1536/37, og som fik vidtrækkende følger. Herfra og frem til 1660 havde adelen stor magt, men i periodens sidste år mistede den på den anden side sin position, da enevælden blev indført i 1660.

I næste lektion, lektion 4, som dækker tiden 1660-1814, er hovedtemaet netop styret i den nyskabte enevældige stat, hvor kongen udøvede absolut og centraliseret magt. Periodens sidste del er præget af reformer i landbrugssamfundet, der var med til at skabe grundlaget for det mere moderne samfund, som udviklede sig i 1800-tallet.

Lektion 5 dækker udviklingen fra Napoleonskrigenes afslutning 1814 og frem til 1. verdenskrigs udbrud 1914. Det er en periode, hvor Danmark territorielt, politisk og økonomisk gennemgik en dramatisk udvikling fra en enevældig helstat til en demokratisk, national småstat. Afståelsen af Norge i 1814 førte til en ny selvforståelse, som kun blev endnu mere udpræget, da de sidste rester af konglomeratstaten forsvandt med tabet af Slesvig og Holsten efter krigen i 1864.

Lektion 6 indrammes af de to verdenskrige og beskriver derfor Danmark i verdenskrigenes epoke (1914-1945) i stedet for den ofte anvendte periodisering kaldet mellemkrigstiden (1918-1940). Med dette lægger vi vægt på den store indflydelse, som de omgivende verdenspolitiske begivenheder havde for Danmarks udvikling.

Lektion 7 har vi ligeledes indrammet anderledes, end det ofte sker. Det følger ikke den kolde krigs logik, men slutter i 1972/73, fordi vi har gjort globalisering til det kapitelstrukturerende princip, der udgør grænsefladen mellem lektion 7 og 8. I en sådan optik er 1972/73 en vigtig cæsur med sammenbruddet for Bretton Woods-systemet og dollarens monetære dominans, med det første store gennembrud for vækstkritik og miljøbevidsthed, for den såkaldte tredje verdens krav om en Ny Økonomisk Verdensorden og for de tilknyttede oliekrisers udbrud. Hertil kan man lægge, at 1970'erne ofte præsenteres som årtiet for IT-revolutionen, der har været helt afgørende for den moderne globalisering.

Mens lektion 7 har fokus på Danmarks nye internationale liv i FN, NATO og beslutningen om at træde ind i EF i 1972 samt ikke mindre på velfærdsstatens store ekspansion med tilknyttede opbrud og dilemmaer, er lektion 8 skrevet med henblik på at belyse de store forandringer i det parlamentariske demokrati på den ene side og velfærdsstaten på den anden side og mere overordnet, hvordan globalisering, europæisering og digitalisering har påvirket dansk (udenrigs)politik, økonomi og kultur.

Selvom vi her skriver danmarkshistorie, har det været afgørende at vise, hvor definerende den nordiske, europæiske, internationale og globale historie har været som rammesætter for udviklingen i Danmark. Danmark og danskerne har tilpasset sig den større verden, men ikke automatisk og refleksagtigt. Det er stadig tilfældet i dag, og derfor giver det fortsat mening at skrive ny danmarkshistorie.

# data[].attributes.attachment_link.title
Open Online Course i danmarkshistorie | Aarhus Universitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Det følgende skildrer Danmarks historie i tiden fra 1050 til vore dage. Skildringen er tænkt som en indføring i den lange danske historie, primært for studerende. Vi har valgt en temmelig fast opdeling af stoffet for hver periode med præsentation af landets geografiske område, internationale relationer, politiske forhold, og hvad man kan kalde kulturhistorie.

# data[].attributes.body
Khan Academy er rigtig stort, og skulle have foredrag, quiz mm om et hav af emner. Jeg har aldrig brugt det, men vil undersøge hvad der er inden for historie. Hovedparten af vores pensum er alligevel international/verdenshistorie, så måske kan det bruges.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
If you're seeing this message, it means we're having trouble loading external resources on our website.

Hvis du sidder bag et internet-filter, skal du sikre, at domænerne *. kastatic.org og *.kasandbox.org ikke er blokeret.

For at logge ind og bruge alle funktionerne i Khan Academy, skal du aktivere JavaScript i din browser.

Vi er en nonprofit organisation med det mål at tilbyde gratis, verdensklasse undervisning for alle, overalt i verden.

Elever, lærere og forældre:

Start her

Matematik

Natur/teknik

Datalogi

Hvorfor Khan Academy virker

Personlig læring

Elever lærer i deres eget tempo. Først dækker de deres huller i deres viden, og bagefter fylder de på.

Pålideligt indhold

Lavet af eksperter, Khan Academys udvalg af øvelser og lektioner dækker matematik, videnskab og meget mere. Altid tilgængeligt og gratis for alle.

Værktøjer til at hjælpe undervisere

Med Khan Academy kan lærere fylde hullerne i elevernes viden, skræddersy undervisningen og dække hver elevs behov.

LÆRERE

Differentiér undervisningen i din klasse og engagér hver elev.

Vi giver lærere værktøjer til at støtte undervisningen af hele klassen. 90% af de lærere, der har benyttet Khan Academy i USA, har fundet det brugbart.

ELEVER OG STUDERENDE

Du kan lære alt.

Byg en dyb og solid forståelse for matematik, naturvidenskab og meget mere.

"Jeg kommer fra en fattig familie. Derhjemme har vi kun ét rum, som vi bor i. Da jeg var barn, var jeg bange for matematik. Men nu elsker jeg matematik takket være Khan Academy."

SAMMEN KAN VI GØRE EN FORSKEL

Ethvert barn fortjener muligheden for at lære.

På verdensplan mangler 617 millioner børn basale matematik- og læseegenskaber. Du kan ændre et barns liv.

Opret dig på Khan Academy i dag

Hovedsupportere

Supportere af vores COVID-19 indsats

# data[].attributes.attachment_link.title
Khan Academy | Gratis onlinekurser, lektioner og øvelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær gratis om matematik, kunst, computerprogrammering, økonomi, fysik, kemi, biologi, medicin, finans, historie, og meget mere. Khan Academy er en nonprofit organisation med en mission om at give en gratis, verdensklasse uddannelse for alle, overalt i verden.

# data[].attributes.body
Restudy har lagt deres foredrag op til fri afbenyttelse. Selvom man savner lange sammenhængende foredrag, og selv om nogle af dem er rettet mod udskolingen, så kan de anvendes i virtuel undervisning. De har eksempelvis quizzer til alle foredrag, hvor eleverne kan teste der forståelse af foredraget. Knyt en stilaseret kildeanalyse til foredraget, og giv eleverne feedback ud fra et eller to fokuspunkter (præsentation af kilderne, kildekritik, inddragelse af viden, anvendelse af begreber...)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historie er et fag man har i grundskolen fra 3. klasse eller 4.klasse til 9. klasse. Her beskæftiger man sig med historie, helt fra de første mennesker der fandtes, til samtidshistorie i dag. Hvordan kan det være at danskerne bor hvor vi bor, og hvorfor ser verden ud som den gør? Historiefaget bruges til at give en verdensforståelse, og samtidig give viden om hvordan verden har set ud og hvordan den kommer til at se ud i fremtiden.

Emner i historie - historiekanon

I Danmark gør man brug af en historiekanon, der sætter en vis ramme for, hvilke begivenheder, perioder og personer man skal nå. I historiekanonen ser man på historie helt tilbage fra Ertebøllekulturen, til egyptisk og romersk kultur, til Christian den 4., stormen på Bastillen og frem til Berlinmurens fald, Maastricht og 9/11. Målet med kanonen er ikke at give elever en masse viden de skal huske for at kunne repetere det til prøven, men for at give et indblik i nogle af de store begivenheder, perioder og personer, der har været med til at forme verden til det, den er i dag. Nedenfor kan du se nogle af de punkter, der er med i historiekanonen.

Tutankhamon

Tutankhamon var en egyptisk farao. Han nåede at regere kort tid, fra han var 9 til 19 år, hvor han døde. Han er den eneste farao, hvis grav er fundet uberørt, hvilket skete i 1922 af Howard Carter. Det betyder ikke, at man kun kan arbejde med Tutankhamon, hvis man arbejde med Det Gamle Egypten. Det udelukker bestemt ikke arbejde med pyramider, det egyptiske skriftsprog eller de mange egyptiske guder og deres betydning.

Kvindernes valgret

Kvindernes kamp for stemmeret går tilbage til slutningen af 1800-tallet, hvor kvinder begyndte at organisere sig. Kvinderne fik først stemmeret til kommunalvalg i 1908 og til folketingsvalg i 1915. Før det var det kun mænd, der var over 30 år gamle, var ustraffede og havde egen husstand og var selvforsørgende, der måtte stemme.

De, der ikke måtte stemme, blev kaldt for de 7 F'er og indebar fruentimmer, folkehold, fattige, forbrydere, fallenter, fjolser og fremmede.

Grundloven 1849

Før vi havde Grundloven, var Danmark enevældigt, hvilket betød at vi blev styret af en konge. I 1848-1849 fik vi konstitutionelt monarki, suppleret med Grundloven. Grundloven sikrede, at danskerne fik en lang række rettigheder. For eksempel ytringsfriheden, religionsfrihed og forsamlingsfrihed. Magten blev desuden bredt ud, så Danmark fik en lovgivende, en dømmende og en udøvende magt.

Energikrisen 1973

Energikrisen er også kendt som oliekrisen. Krisen opstod på baggrund af en konflikt mellem de arabiske lande og Vesten over støtten til staten Israel, og havde store økonomiske konsekvenser for USA og Europa.

Krisen startede i 1973, men havde konsekvenser helt ind i 1980'erne. Prisen på olien, der stammede fra de arabiske lande, blev hævet gevaldigt, svarende til fra under 2 dollars, op til 12 dollars. I Danmark bestod energiforbruget 90% af olie. Det var under oliekrisen, at man indførte bilfri søndage.

Andre historiefag

På ungdomsuddannelserne findes der også historiefag, de hedder blot noget andet og har forskellige fokusområder. Nedenfor kan du læse lidt mere om de andre historiefag.

Samtidshistorie

Samtidshistorie er det fag der oftest findes på HHX. Faget fokuserer på nyere dansk, europæisk og verdenshistorie. I faget er der fokus på krigene og politik i samspil med disse, mens man også ser på tendenser i nutiden. Udover at se på krigene, ser man på kriser, for eksempel oliekrisen, samt det industrielle gennembrud, hvor man også ser på den økonomiske historie og fremskridt. I samtidshistorie ser man også på nationale og internationale grænser og udvikling.

Oldtidskundskab

Oldtidskundskab er et historiefag på STX. Det er mere metodisk end for eksempel samtidshistorie, og man arbejder både med historie, sprog og kultur. Undervisning i faget omhandler hovedsageligt græsk og romersk oldtid. Man undersøger og analyserer tekster, både i form af historiske skrifter og poesi, mens man også ser på arkitektur, malerier og meget andet.

Idéhistorie

Idéhistorie er et fag på HTX, der beskæftiger sig med blandt andet videnskabelige teorier, filosofi, historie og politik. Man ser på naturen, produktion og teknologi, og hvordan det har udviklet sig over tiden, samt hvordan det kommer til at udvikle sig i fremtiden og hvordan mennesker begår sig blandt dette. I faget får man kendskab til videnskabsteoretikere og filosoffer, mens man studerer erkendelsesteorier og livsfilosofi. Faget eksisterer på B-niveau og kan trækkes til en mundtlig eksamen.

Teknologihistorie

Teknologihistorie beskæftiger sig med udvikling i teknologien gennem tiden. Faget findes på HTX. Man ser blandt andet på den første teknologi, de industrielle revolutioner, samt hvordan teknologien vil udvikle sig i fremtiden. Derudover kan man arbejde med Hvad hvis russerne var landet på månen først? Eller hvis Tyskland havde vundet 2. Verdenskrig? Hvilken betydning havde det haft for den teknologiske udvikling? Faget findes på C-niveau, og kan afsluttes med en mundtlig eksamen.

Eksamen og prøve i historie

Historie kan trækkes til en mundtlig prøve i 9. klasse. Denne prøve kan foregå enten individuelt eller i grupper. Man finder selv en problemstilling ud fra en række emner, og skal så udvælge et antal kilder at arbejde ud fra. Derudover skal man fremstille et produkt, som fremvises til prøven. Det kan være alt fra en film til en folder, et rollespil eller lignende, så længe det kan vises i eksamenssituationen.

Til selve prøven starter man med at lave sin præsentation af problemstillingen, hvorefter man viser produktet og inddrager sine kilder i svaret på problemstillingen. I den resterende tid samtaler man med lærer og censor om de såkaldte lærerstillede spørgsmål, som man har trukket til forberedelsen og omhandler ens emne. Men de er ukendte for eleven eller eleverne indtil selve dagen for prøven. De burde dog ikke komme som et kæmpechok, da de er knyttet til emnet, som eleven eller eleverne har arbejdet med.

Hvad er ReStudy?

ReStudy er en platform med videoer til onlineundervisning. Videoerne skabes af passionerede og professionelle undervisere, der ønsker at bidrage med letforståeligt materiale som et led i undervisning, hjælp til eksamen eller som supplerende undervisning. Udover videoer, indeholder siden quizzer, så du kan teste din viden i de forskellige fag og emner. Nedenfor kan du se nogle af de fag vi kan hjælpe dig til at blive ekstra skarp i.

# data[].attributes.attachment_link.title
Historie I Bliv klogere på Historiefaget - Online Undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Historie er et fag man har i grundskolen fra 3. klasse eller 4.klasse til 9. klasse. Her beskæftiger man sig med historie, helt fra de første mennesker der fandtes, til samtidshistorie i dag. Hvordan kan det være at danskerne bor hvor vi bor, og hvorfor ser verden ud som den gør?

# data[].attributes.headline
CFU: lån film og dokumentarer ud til eleverne

# data[].attributes.subject
CFU: lån film og dokumentarer ud til eleverne

# data[].attributes.body
CFU hval: Her kan man udlåne dokumentarer og film til sine hold. Jeg havde eksempelvis planlagt at se 12 years a slave med 2u, og det er ret oplagt, at sætte dem til at se den film, derhjemme via CFU.