# data[].attributes.body
Befolkningen stiller krav og støtter styret og det politiskesystem, vha. indputs, dette medfører at de kan komme med et lovforslag eller lignende, som borgerne igen kan reagere. Der med kan befolkningen konstant have indflydelse

# data[].attributes.body
Befolkningen vælger folk til parlamentet, som vælger folk til regeringen, som står for forvaltningen, som skaber love for befolkningen.

# data[].attributes.body
Bestemmer folket direkte, eller stemmer man på nogen som tager dem for en, og dermed repræsenterer en.

Dette er hvordan det faktisk fungerer.

# data[].attributes.body
Forskellige syn/idealer på hvordan demokrati skal fungere og "udføres".
Deltagelsesdemokrati handler om, at man som borger er med til at bestemme, mens man i konkurrencedemokrati vælger politikere som bestemmer.

# data[].attributes.body
Medierne skal både kontrollere magtenstredeling, men det er også deres pligt at oplyse borgerne.

# data[].attributes.body
Medierne formidler den dagsorden som politikkerne laver, til befolkningen , og derefter kritisere/roser befolkningen denne.

# data[].attributes.body
De skal kontrollere/forhindre magtmisbrug, omformulerer og dermed gøre det let overskueligt for borgerne.

# data[].attributes.body
Man opsøger overordnet folk som er enige med en, og vil dermed kun blive bekræftet i ens holdniger

# data[].attributes.body
Sociale medier
Etablerede medier
Halvetablerede medier

# data[].attributes.body
Mediernes magt øges, begrundet deres evne til at kontrollere formidlingen. Medierne ses ligeledes som vagthund, da de kontrollere magtenstredeling.

# data[].attributes.body
En fælles opfattelse af noget

# data[].attributes.body
Er kriterier for om en nyhed er relevant, dette medvirker sortering i nyhederne, hvilket bryder lidt med idealet om demokrati